1044 



rundad, sallan (Saguritis) i niidten bevapnad nied en liten uddlik 

 process; han ar ej afsatt fran ansigtet medelst en intryckt linja, 

 nien de vanliga groparne, en vid hvarje sida, iiro nierendels tydliga, 

 stundom ratt starka och djupa. Foerster kallai- deni oegentligt foi' 

 andhal, ty de aro oppningar for kanaler soni ga tvarsigenom hufvudet 

 anda till strupen. Mandiblerna lemna utmarkta karakterer for de 

 mindre grupperna; vanligen aro de svagt utbildade hos de arter, 

 som hafva triangulfirt hufvud och snial hjessa, oftast afsmalnande 

 mot spetsen, och yttre kanten ej sallan uppviken^ niot basen. I)a 

 kinderna aro starkare uppsvalda och munoppningeu (peristomium) 

 ar vid, blifva mandiblerna kraftigare, langre, niistan jemnbreda, den 

 nedre tanden stundom (Olesicmnpa) langre an den ofre. Palper och 

 antenner aro af jemforelsevis ringa betydelse i frfiga om gruppering 

 af arterna, de sednares skaft likvisst undantaget, ty dess farg ar 

 oftast constant, hvilket i hog grad underliittar species-indelningen 

 inom Limnerierna. 



Thorax har pronotum svagt utveckladt, dess nedre horn an- 

 tingen med rynkig sculptur eller med tata bagbojda strimmor, 

 Mesonotum saknar alla spar till notauli liksom afven sternauli pa 

 mesosternum ej aro utbildade. Detta ar aldrig sacklikt nedhangande 

 utan alldeles platt anda till spetsen, der det utan afsats sluter sig 

 tatt och omedelbarl intill mellanbencns hofter, genomdraget af en 

 fin linja eller mesolcus. I midten af framkanten aro ejricnemia alltid 

 tydliga, hos Limnerierna afven upptill, men hos Camjjoplex stundom 

 afbrutna. I bakre ofre hornet af mesosternum ligger en mer eller 

 mindre glansande flack (speculum), umler hvilken finnes en intryckt 

 punkt eller linja, som utgor borjan till gransen af epimera. Denna 

 punktlika intryckning — som af Holmgren oegentligt kallas for 

 spiracula, da, som kandt iir, dessa sednaie hafva sitt lage hos alla 

 insecter i suturen eniellan meso- och metosternum ar ej af annan 

 betydelse an att ofvanfor densamma ligger en flack insankning, som 

 drager sig i sned riktning uppat och stundom ar utmarkt genom en 

 mangd af tina tvarstrimmor, Metathorax eger afven utmarkta karak- 

 terer i dess sculptur och areolering, dock bora de med forsigtighet 

 anvandas, eniir de samma stundom variera och sarskilt hos hannarne 

 aro grofre och starkare marquerade. Spiraculas form ar afven af 

 vigt inom slagtet Campoplex. der de mindre arterna aro forsedda 

 med nastan runda sadane. 



Framvingarne lemna utniaikta kannemarken for bade sliigten 

 och arter, Hiir ar forst att miirka stigmats form och dess storlek; 

 vidare radius och dess langdforhallande emellan yttre delen eller 

 apex och inre delen, basis samt dennes utgang fran stigmat. Men 

 vigtigast ocli pa samma gang lattast att ol)servera ar areolan, ly, 



