1045 



markligt tjofr, nf iiiotii liela j>Tuppen dess fbrrii ganska constant, i 

 synnerhet med afseende pa dess uiiptapande af nervus recurrens, 

 hvilket kaii ske antin^en framfor, i, eller hakom midten af dess undre 

 sida. Afvon denne sednare ar af ej ringa betydelse, dels emedan de 

 hyalina flaokarne eller de s. k. fenefitro- aro constanta inom arterna, 

 dels och i synnerhet derfore att den vinkel, som den bildar mot 

 undre sidan af diskfaltet, kan vara spetsig eller rat, allt eftersom 

 denna nerv ligger snedt eller mera vertikalt. 



I)e bakre vingarne lemna afven goda karakterer med hansyn 

 till nervgangen. Hos ('ampoj)le.T ar nemligen forhallandet mellan 

 radii afskurna stycke eller ahscissida och deii recurrenta nerven af 

 betydelse fcir grupperna. medan a andra sidan nervelhis hos Limne- 

 rierna ar af stor vigt. Hos nagra slagten ar denne nervellus alldeles 

 vertikal och obruten, medan hos andra genera ater densamma ar 

 liruten nedom midten och da alltid snedt nppifran nedat, sa att 

 det l:a afskurna stycket af cubitus blir kortare an samma stycke 

 af brachium. 



. Benen forete i allmanhet mindre goda karakterer med undantag 

 af fargen, som oftast ar constant inom arterna. F'or ofrigt aro 

 larens groflek, sporrarnes langd, tibiernas och tarsernas beviipning 

 nied borstlika taggar samt klornas med saglika tander ej att lemna 

 ur sigte vid arternas beskrifning. 



Ahdomen iir det parti af kroppen. hvars betydelse i systematiskt 

 hiinseende iir af den storsta betydelse. Redan utskiirningen af det 

 7:e eller 6:e dorsalsegmentet hos vissa arters honor inom Limneria- 

 gruppen. ar utmiirkt for siirskiljande af niirstaende species ; men 

 iinnu biittre kannemiirken ligga pa 2:a och framfor allt pa J:a seg- 

 mentet eller petiolus. Detta fVirsta segment bestar af en ryggskena 

 och en ventralskena thifpostyhis). som hos Limnerierna alltid iir 

 tydligt afskild fran segmentels ofre sida genom en intryckt linja pa 

 hvarje sida, nien hvilken hos vissa Camjioplex-arter (t. ex. tenuis) 

 totalt forsvunnit. Den bakre delen af segmentet eller postpetiolus 

 iir pa sidorna stundom forsedd med en sidointryckning (scrob.s), som 

 genom en skarpare kant iir afsatt friln ryggsidan och postpetiolus 

 blir i detta fall mer eller mindre qvadratisk. Pa de glatta sidorna 

 af petiolus nagot narmare spiracula iin basen ligga stundojn riinda 

 eller aflanga fordjupningar ((fJt/mma), hvilkas niir- eller franvaro iir 

 af stor vigt for grupperingen af Limnerieina och hvilkas lietydelse 

 e.i heller bor underskattas inoni sliigtet Campdjile.r, da deremot do 

 groplika intryckningar som finnas pa ryggsidan fore spirannla iiro 

 vilseledande for upplattningen af species emedan de variera i hog 

 grad. Ifran dessa (ilynmia gar pa iindre sidnn stundom,hos Linineria 

 oftast, en fin linja iinda nnd till postpotioli spets; hos do sliigten, 



