1049 



formante, s?epissinie areola niilla et nervis re- 

 currentibus inter se [^aruni distantibus; interiores 

 abscissula brevissiraa, n. cubitali })asin versus 

 pellucido. Thorax scrobe trenah' nulla. 



CantpopJcfjiita: Alfe stigmate haud lato; inferiores abscis- 

 sula subaxjuali, nervo cubitali basin versus haud 

 exstincto. Thorax scrobe frenali distincte im- 

 pressa; notanlis plane nulhs, sternaulis nullis 

 vel antice indicatis. Abdomen segmento 3:o 

 ssepissime epipleuris distincte inflexis. 



Af (lenna korta expose visar det sip; att de 3 forsta grupperna 

 aro utmai l<ta genoni den recurrenta neiven , hvilken inmynnar i 

 disco-cubitalfiiltet framfor nervus ai-eolaris eller den nerv, som bildar 

 areolans inre vagc. Hehvigia har en pafallande karakter i de korta 

 klubhlika antennerna. ogonen aro skarpt utskurna ofvanfor anten- 

 nerna, mellankroppen har stark ])unctur och saknnr nastan alldeles 

 beharing. Ophion har, i motsats tili alla de andra. mesosternum ej 

 platt pa undre sidan, utan nagot sacklikt och nedsluttande mot mel- 

 lanbenens hofter; ogonen ga langt ned, ocellerna ovanligt stora; 

 rnellankroppen nastan utan sculptur. Trachynotus ofverensstammer 

 med Anomalon i deii grofva sculpturen pa thorax, som ar koniskt 

 forlangd Ijakoni hofterna, och i den smala, langa abdomen, samt af- 

 viker endast genom franivingarnes n. recurrens och blott l sporre 

 pa mellanl)enen. Giuppen Cremastina, ar sardeles utmarkt genom 

 sitt stora vingmarke och genou) bakvingarne. hvilkas l:a afskurna 

 stycke pa radius eller ubscissula iir pafallande kort i jemforelse med 

 deras n. recurrens. Hit hora Cremastus, Pristomerus och l'orizon, 

 af hvilka de bada forsta ofverensstamma deri att 2:a dorsal-segmentet 

 ar langt och har en fin sculptur, bildad af tattstaende longitudinella 

 strimmor, samt att freni scrobes ej aro utmarkta genoni nagon in- 

 tryckning. ('ampopleyina skiljer sig saledes vasendtligen fran fore- 

 gaende genom franivingarne, hvilkas stignia ej jir ovanligt stort, 

 uenom bakvingarnes abscissiila, som iir ytterst obetydligt kortare 

 oller lika lang som den recurrenta nerven; 2:a dorsalsegmontet saknar 

 alltid fiiia longitudinella strimmor samt 3:e ofta.«t epiploiira tydligt 

 invikna iiiida till spetsen. Den indelning, som Holmgren anvander. 

 iir ej brukbar. ty Iivad klorna angiir, sa iiro de tydligt kanilika hos 

 t. ex. Anomaloti heros jemte narstaende arter, och betriiffande spira- 

 culas form, s.t iir den visserligen rund hos de flesta Limnerior, men 



