XXXP^ Ofversigt af arterna inom slagtet 

 GLYPTA (Grav.) 



Ofvanstaende genus ar sa niira beslagtadt nied Lisaonota. 

 att om man undantager de snedstreck. soni aro intryckta pa de2— 4 

 abdoraens dorsalsegment. man knappast kan uppgifva nagon annan 

 constant oHkhet dem emellan. Visserligen ar framvingens areola 

 med fa undantag oppen och metathorax i de flesta fall forsedd med 

 mer eller mindre utbildade fiilt, liksom afven epomia pa pronotum 

 aro tydliga och petiohis pa sidorna skarpkantad ; men detta allt oak- 

 tadt ar ofverensstammelsen emellan dem sa stor att de i ett natur. 

 ligt system bora sta tillhopa och ei atskiljas af andra mera afvikande 

 former. Narmast beslagtade iiro Lycorhio och SttlbojJS, det forra 

 afvikande fran Glyptd genom seutellens form och abdomens dor- 

 salsegment, som utorn snedstrecken afven jiro forsedda med en ofver 

 tvaren i spetsen gaende intryckning: det sednare slutande sig nara 

 till Lissonota, hvarifran det skiljes bade genom det silfverhariga 

 ansigtet och kindernas utskarning. 



Hufvudet iir till formen vanligen trianguliirt. oftast afsmalnande 

 bakom ogonen, som iiro stora, ej hariga eller riickande ned till 

 mandiblernas bas: hjessans occipitallinja ar oftast upptill bakom ocel- 

 lerna mer eller tnindre spetaig, fastiin den derstiides i midten ofta 

 iir utplanad; nugon gang ar den likformigt bagbujd da tinningarne 

 pa samma gang iiro brcdare och kinderna vanligen utspiinda. Pan- 

 nan iir sallan intryckt ofvanfor anteniierna, nagon gang beviipnad 

 i midten med ett hornlikf. cylindiskt eller spetsigt utskott straxt 

 bakom antennfastet. ytterst siillan nied 2 dylika cylindriska eller 

 mera skiflika utspriing omedelbart bakoin antennen. Ansigtet ar of- 

 tast afsatt fran clypeus genom en bagformig intryckning, ju starkare 

 denna iir desto mera ho.jer sig da epistomat; stundom ar denna bag- 

 lika intryckning ej miirkbar, dii pa samma giingepistomat ej hojer sig 

 ofver ansigtets svaga kullrighet, men sidogroparne aro i bada fallen 

 tydliga, fastiin sma och beliigna pa temligen afstand fran framkan- 

 ten; nagon giing iir den helt och hallet eller i spetsen tiitt luden. 



