1358 



markt, ryckt djupt in pa skifvan och dess nedre vinkel rat eller 

 nagot spetsig, dess bihang eller appendix, hvilket Holmgren kallar 

 'segraentum 4:m", iir af betydelse satillvida som flera uarstaende 

 arter derigenom kunna liitt atskiljas. Radius ar i spetsen rak, sal- 

 lan nedat bagbqid, eller uppat bagformig, alltid tydligt langre an 

 basen, hvilken. med undantag af en ai't, ej utgar i rat linja med 

 stigmats undre sida, utan Ijiklar dermed en mer eller mindre tydlig 

 vinkel. Nervus basalis stiger bagformigt upp mot vingens framkant, 

 hvarigenom postcostans l:a afskurna del blir langre an samma stycke 

 af cubitus: upp vid posteostan ar den tvart, nastan triangulart dila- 

 terad; n. parallelus ufgar alltid nedom midten af cellula brachialis; 

 r. cubitalis ai'. sasom afven Gravenhorst framhallit, nastan horisontel, 

 ej markbart bojd; de bada n. recunentes ligga nara tillhopa, stundom 

 traftar n. recurrens posterior in pa samma punkt med n. areolaris, 

 som alltid ar kort, stundom najtan punktformig, hos nagra arter kom- 

 mer den att ligga framfor n. areolaris iiksom hos OpJtion; nervulus 

 ligger alltid bakom cubiti furca, ar vanligen vertical, mellanrummet 

 emellan denna tvarnerv och n. l)asalis ar tydligt incrasseradt, och 

 utgor afvenledes en karakter for slagtet. Af vingfalten ar cellula 

 discoidalis nedtill ej langre an brachial-faltet och dess nedre vinkel 

 ar rat eller nara pa nagot trubbig; stundom ar den i spetsen ej bre- 

 dare an vid basen, nagon gang har den knappast storre langd an 

 hojd; brachialfaltet ar hos en del arter nedtill, under n. paralleli ur- 

 sprang, fullkomligt oppet; blott hos en enda ait forekommer det sall- 

 synta fallet, att afven discoidal-faltet ar baktill oppet, emedan den 

 recurrenta nerven saknas, hvarigenom detta species i viss man koin- 

 mer att likna en Braconid. 



De bakre vingarne hafva endast nagra fa. 3 — 4 hamuli; deras 

 nervgang ar sa tillvida afvikande fran de narstaende 3 genera, att 

 deras nervellus aldrig ar bruten, samt att den har samma ungefarliga 

 langd som hvardera af abscissa cubitisi 2:a och n. recurrens; men for 

 ofrigt ofverensstammande med nyssnamda 3 slagten deri, att abscissula 

 l:a radii ar kort, betydligt kortare an n. recurrens, oftast af- 

 ven kortaro an postcostans 2:a afskurna stycke, hvilket ligger snedt ; 

 att cubitus mot basen af vingarne nastan ar utplanad ar en karakter, 

 som slagtet har gemensamt med Cremastus, sasom redan i ingressen 

 har framhallits. 



Brostet ar hos Poriion i allmanhet langstrackt, hos Thersilo- 

 chus kort; ju langre det jir, desto kortare blifva de framre benens 

 hofter i forhallande till det bakersta benparet. Hns manga, kanske 

 hos 'de flesta, finnes pa sidorna en mer eller mindre bagformig in- 

 tryckt, stundom crenulerad linja (sternauli), som sa tillvida ar af 

 betydelse som derigenom ej endast narstaende arter, utan i viss man 



