XLIII. Ofversigt af arterna. inom slagtet 

 BASSUS (Fab.). ' 



liedan Nee.s von KseiiWeck liar vidde 2 arter, hvilkas iimndelar 

 )i;in nndersokt, neniligen B. (ilbosi(/>iatii)i och B. festiriis anmarkt den 

 liildning af xnandiblerna ^maiidibulifi dente supero lato truncato re- 

 tiiso, anguli.s acutis, unde mandibulte apice inspeciem o-dentata?", 

 soni gifvit Holnigren i lians Monof/rapJiia Trij/ilii)rj'</ii)/i Sncciif an- 

 ledning att afsondra detta slagte fran de ofriga samt der])a. grunda 

 en egen afUelning eller Tri/pJionidxe srliizodoiiti. 



Denna mandiblernas form erinrar ganska mycket om sliigtet 

 Exeiastes, med hvilket de fiesta arterna af B issns deri ofverensstamma 

 att abdomen ilr mot spetsen mer eller niindre hoptryckt; men for 

 ofiigt iiro saviil Exctiixtiii^ som Banclnis betydligt afvikande saval 

 geiiom vingarnes stora rutlika areola, som iifven genom starkt ut- 

 biidadt labrum och utstaende terebra. 



Afven med Eiunesiiis eller Eiiceros har Jiiissiis en stor likhet, 

 sa .stor att en af vara skarij.syntaste Hymenopterologer, (}iraud, ville 

 subsumera Einncsins under Bassiis. .Tag har dock redan pavisat, att 

 utom deii oIil\a bildningcii af clypens och maiuliljler. Euniesins dess- 

 utoin ilr utmiirkt gen(nn tuberkelformig up);)hojning af jjronotnm samt 

 grnoni abdomens 2-- •") dorsalsegmeut, hvilka ilro forsedda mi'd 

 intryckt kantlinja, for att ej nilmna antennernas, i synnerhet hos 

 hannen, fortjockning i midten och do sagade klorna. 



Men Bassiis ilr en natnrlig griipp. hvilken ej endast iir nl- 

 miirkt geiiom mandiblenni, utau har dessutom flera egendomligheter. 

 soni lixttast framsta i en mera utforlig .skildring af dess olika krop]).s- 

 delar. 



HuiVndot ilr ej, idler obetydligt bredare iin thora.x; lijessan i 

 allmiinhet snial, med tydlig occipital-Iinja, costa genalis ej .skiflbr- 

 juigt upi)hojd, bojande sig ned nagot under mantliblernas bas ; ocel- 

 lerna iiro vanligen stiilda i triangelform ; pannan oftast nagot insiinkt 



