1475 



domen apiceiu versus fortiter compresso-falcatum, segmenti,s 

 l:o latitudine sua long-iore, lateribus sat acute marginato, 

 spiraculis e basi remotis, 3:o tantum ima basi epipleuris 

 inflexis. Pedes haud validi, toti unicolores pallidi. 



Funnen vid Goteborg. 



Genus Promethus. ^<r^^' 



Bassus (auct.). 



(yaput autrorsuni visum subtriangulare, genis liaud 

 brevibus ; facie nitida, la^vi, epistomate haud elevato sed 

 lineis duabus impressis supra clypeum sitis instructo, hoc ' 

 dorso sajpe foveolis iniequali ; mandibulis haud validis, dorso 

 €onvexis; vertice pone ocuh)s angustato. Auteunaj scapo 

 haud longo, flagello subfiliformi, maris stepe lineis elevatis 

 instructo. Thorax mesonoto rarius notaulis distinctis, meta- 

 tliorace areolato, area petiolari haud hita, spiracuiis costte 

 hiterali fere contiguis. Ala? areola nulla. Abdomen plica 

 paliida femince apicem versus oompressum; segmentis l:o 

 riirius carinis abbreviatis iustructo, hand brevi, 2:o thyridiis 

 ^ubrotundis a basi remotis, 3:o epipleuris fere usque ad 

 a[)icem inflexis. Pedes haud validi. tibiis calcaribus brevi- 

 bus, ungue et unguiculis sat longls. Scutellum plerumque 

 nigrum, facie maris tota albo-flava, feminaj orbitis luiud 

 pallidis, tibiis haud amuilatis. Mesosternum heve. 



Detta slilgte star nilrmast Trichoniasttx nied afseende pa det 

 glatta ausigtet, uien antennstrangen iir ej borstharig, scutellens groj) 

 ej forsedd med tvilrribbor, spiracula ilro mindre och ligga ej sa nilra 

 midten af petiolus, hvars sidor ej ilro callosa. Det mest utmilrkande 

 ar ausigtet, som har 2 parallela linjer ofvanfor clypeus, hvarigenoui 

 epistomat nedtill blir afsatt, och hvarigenom det skiljes frtin PJitlio- 

 rlinug, som dessutom har tydligt utbildad areohi i framvingarne. 

 Till filrgteckning och habitus star det nilra vissa arter af Hoinotfo- 

 pus, t. ex. signatns, men skiljes latt gcnom ansigtet, hvilket hos aUa 

 arter af sistniimda sUlgte ej iir gliinsande, utan nagot matt till folje 

 ;if den fina hiderartade sculptnren. De flesta hithorande arter hafva 

 abdouien i midteu rodaktig, scutellen endast hos ett par arter i bada 

 koneu gul. Man triiffar de flesta vid vatten och de lefva antagligen 

 parasitiskt pa Diptera, kauske uteslutande pa familjen Syrphidie. 



