XLV. Bidrag till Phryganeernas systematik 

 och synonymi. 



Phryganeerna sta .<a nilra intill fjarilarne, att Sundevall sasom 

 bekant ville hantora dem till samma ordnincr eller Lepidoptpra. 

 Men oafsedt den olika utvecklingen af maxillar-palperna, hvilka hos 

 fjarilarne i allmanhet aro rudimentara och afven bortsedt fran spiral- 

 tungan, som alltid saknas hos phryganeerna, aro vinglocken (tegulce) 

 hos fjarilarne i allmanhet mycket starkt utvecklade, hvarfor iifven 

 Fhryganea alba (Fabr.) eller Acentropits niveiis med allt fog bor han- 

 foras till tjarilarne, hvartill ilfven vingfornien pekar han. 



Phrygannerna iiro till sitt yttre, ehuru ingalunda af ringa 

 kroppsstorlek, dock teraligen oansenliga samt enformiga till sin teck- 

 ning och habitus. De iiro derfore jemforelsevis mindre studerade an 

 ofriga insektgrupper. Likviil hafva de entomologer, som sysselsatt 

 sig med dessa djur, med allvaroch sorgfill 1 ighet studerat deras by gg- 

 nad och metamorfos. I friim-ta rummet bora vi niimiia Pictet, hvars 

 arbete gjort epok inom dennsi del af entomologien. .Sedermera hafva 

 afven flera andra fortsatt pa den en gang inslagna banan, bland 

 hvilka vi forst niimna Sundevall, som tyviirr ej publicerat sina an- 

 teckningar ofver denna familj, men hvars "Dcstamningar till storsta 

 delen ligga till grund for Zetterstedts bearbetning af denna familj i 

 Insecta lapponica. Da hans dcterminationfr annu finnas qvar pa 

 Lunds Universitets Zoologiska niuseuui, h;n- jag anse^-t mig bora lemna 

 en upplysning hiirom, sa mycket snarare .som dessa samlingar gifva 

 ett ej obetydligt complement for tydningeu af tiera Zetterstedtska 

 arter. Efter eller samtidigt med dem hafva siirskildt engelsraannen 

 Curtis, Stephens, och pa senare tider Mc Lachlan siirdeles mycket ut- 

 vidgat var kannedom om hithSrande djur. Nara pa samtidigt bear- 

 betade Kolenati denna familj, hvarofver han lenmade ett samman- 

 hiingande afslutadt arbete, pa hvilket Bi-auer i sina „Neuoj)tera 

 aastriaca" hufvudsakligen stodjer sig. T Sverige har kyrkoherden 



