1543 



senare tid Mc Lachlans och Wallengrens arbeten hafva fatt saviil 

 grupper som slagten ganska skarpt karakteriserade, hufvudsakligen 

 genom aktgifvande pa sporrarnes antal och vingarnes nervgang. 

 Kolenati foreslog som bekant att indela alla phryganeer i 2 stora 

 afdelningar: Inceqvipalpidw och u-Eqvipalpidce, en indeining grundad 

 pa den olika formen af maxillar-palperna, hvilka inom forra afdel- 

 ningen hafva ett mindre antal lederna hos hannarne an hos honorna. 

 Men da denna indelning hufvudsakligen iir baserad pa eu sexuel ka- 

 rakter och dessutom Srricoslomiiia synas niig snarare bora hiinforas 

 till de mindre eller liigre staende phryganeerna. anser jag, att nian 

 biittre och naturligare skulle kunna indela Trichoptei'a i tva stora 

 hufvudafdelningar, af hvilka de storre eller sliigtena Phrijganeea och 

 Limnophilus komme att omfatta Kolenatis Inw qv i palpi d u^ wiQfX \xn([An- 

 tag af Serocostoniido', hvilka ofverflyttas till den andra afdelningen 

 eller de mindi-e phryganeerua. Det karakteristiska for den forsta 

 afdelningen ar att hufvudet alltid har tydliga tre oceller eller punkt- 

 ogon. att ansigtets friimre del iir i framkanten djupt utskuren. att 

 kinderna iii-o starkt utvecklade, samt att i^alperna iiro utaf en fast 

 consistens, ej ludna. sista ledeu ej pafaUande langre iin niist sista, 

 och hos hannarne blott 4- eller 3-Iedade. Hiirtill koiumer vidare att 

 antennerna aro jemforelsevis korta, aldrig ofverskjutande vingspetsen, 

 att framvingarnes tvarnerver ligga niistan i sanima linja, hvarige- 

 nom de fem forsta apicalfiilten blifva ungefar lika langa, att ra- 

 dialfiiltet alltid iir slutet liksom cubitalfiiltet, hvars bcirjan ligger 

 straxt bakom radii ursprung. I framvingarne ser man alltid tva 

 runda svaga intryckningar, markerade genom en hyalin punkt, som 

 i midten biir ett litet svart borst ; af dessa genomskinliga punkter 

 eller fenestrw ligger den ena vid basen af tredje apical-cellen, den 

 andra i kubitalfilltet niigot framoia det sa kallade thyridiuni. Benen 

 hafva alltid taggiga tarser och tibier, tornarne ilro .jemforelsevis 

 langa, sa att de ioga eftergifva spori-arne i lilugd ; klorna iiro gan- 

 ska starka och pulvillus jemte membranen tydligt utvecklade. Till 

 den andra afdelningen skuUe da komma att hora alla alerstiiende 

 Trichoptera eller hvad Linne kallade for sma phryganeer. Dessa hafva 

 hufvudet siillan forsedt med oceller; ansigtets nedre del oftast i 

 framkanten tviirhuggen eller foga utskuren ; kind<rna i allmiinhet 

 kortare; palperna oftast hariga eller ludna och sista delen pa maxil- 

 lar-palperna ej siillan betydligt liingie iin niist sista och nagon gang 

 af mjukare consistens, sa att den synes sammanfallen eller liksom 

 ai'tikulerad. Anteunerua hafva strilngen nierendels finare, ej siillan 

 iiro de sa langa att de ofverskjuta vingspetsen eller till och med 



