1604 



alldeles ; ansigtet ar oftast forsedt med tydligt afsatt epistoma, hvil- 

 ket kan vara transverselt quadratiskt eller langre, beroemle pa an- 

 tennernas insertion pa langre eller kortare afstand fran clyp u-;. 

 Denne ar en bland de for systematiken vigtigaste organ, emed;;u 

 dess form och bevaiming lemnar utmarkta karakterer for saviil iiera 

 narstaende species som afven for genera. Med afseende pa dess for- 

 hallande till ansigtet sa ar den antingen utan intryckuing samman- 

 flytande dermed, eller ar den genom en bagformigt intrj^ckt linja 

 afsatt derifran. Denna baglinja begransas pa sidorna af en gropfor- 

 mig intryckning, sora stundom utflyter mot framkanten och derige- 

 nom synes stor fastan ej skarpt begransad. Framkanten ar ytterst 

 sallan bevapnad med en tand i midten; stundom iir den starkt af- 

 rundad och da ofta forsedd med en intryckt fin linja sa att den sy- 

 nes margiaerad, i midten afbrytes denna linja stundom af en liten 

 grop, eller ar liksom instott men ar aldrig emarginerad; nagon gang 

 ilr den tvar, stundom med en svag bugt vid hvarje sida. Mandib- 

 lerna aro siillan obevapnade i spetsen utan fui-sedda med 2 tander, 

 af hvilkvi den nedre ar minst, sallan aro tanderna lika langa da 

 mandiblerna aro af spensligare byggnad; undre sidan ar vanligen 

 rat. sallan svagt emarginerad. Antennerna aro fiistade temligen 

 langt ned, stundom sa langt att deras insertionspunkt ligger nastan 

 i samma linja med ogonens nedre kant; skaftet ar antingen cylin- 

 driskt och da ej utskuret i spetsen, eller ar det kort iiggformigt eller 

 niistan ovalt, ej siillan iir det mot spetsen utvidgadt, sa att det nii- 

 stan iir biigarformigt, med insidau tandformigt framspriugande; striin- 

 gens leder kunna iifven vara af vigt saviil med hanseende till deras 

 inbordes langd, som afven hos honorna de sista ledernas forhallande 

 till de foregaende, hos nagra ar nemligen strangen nastan bredare 

 mot spetsen, hos andra deremot afsmalnande, sa att den str.ndoin 

 blir niistan borstlik och da merendels tillbakabojd. 



Thorax ar sallan pa ofre sidan ])lattad utan vanligen uier eller 

 mindre kullrig; stundom ar den mera langstriickt nastan cylindrisk, 

 nagou gang kort och undersiit.sig sa att brostet ej far storre liingd 

 an bredd. Pronotutu har en tydlig snedtryckning i hvilken meren- 

 dels ligga tydligt utbildade epoinia. Mesonotum har vanligen mer 

 eller mindre antydda notauli. dock aldrig sa langa att de ofvei-skrida 

 midten; ytaa iir vanligen tiitt och fint puncterad ; scuteilens grop 

 mer eller mindre djup, i bottnen niistan sliit. 



Metathorax har merendels fuUkomligt utbildade fiilt, af hvilka 

 det medlersta eller areolan ar af betydelse,- sa val i afseende pa dess 

 form som afven med hiinsyn till costulan eller tviirribbans uppta- 



