1605 



gande i, frainfor eller bakom midten ; stundom iir den i spetsen na- 

 got fastan svagt utdragen, sa att den derigenom ei-inrar om bildnin- 

 gen hos Canqjoplpx ; sidorna aro obevapnade eller med en antydning 

 till tand i area dentipara. 



Framvingarne hafva stigmat i allmanhet ej bredt och vanligen 

 utsander detta radius bakom, sallan i midten; nervulus ar vanligen 

 inctdent eller belagen midt emot cubiti furca, dock far man ej taga 

 de karakterer som hemtas fran dessa forhalhmden sasom absolut sa- 

 kra. liksom bakvingarHes nervellus kan oscillera nagot ehuru den 

 vanligen S,r belagen bakom cubiti furca, sasom fallet ar med ofriga 

 Ichneumoner. 



Abdomen har i jjetiolus och 2:a segnientets intryckningar ut- 

 markta karakterer for saval species soih genera. Petiolus iir vanli- 

 gen forsedd med fin sculptur, men saknar dorsalkolar ; spiracula ligga 

 langt bakom midten, i sista 3:e eller fierdedelen, postpetiohis ilr 

 vanligen transversel, sallan quadratisk. Abdomens 2:a dorsalsegment 

 sakhar sallan aila spar till thja-idia; vanligeta aro dessa tvilrliggande 

 och sammunflyta i midten, hos hannarne beliigna pa liingre afstand 

 fran basen an hos honorna, af gastrocoeler finnas endast hos ett 

 sliigte en svag antydning. Terebran iir siillan dold utan vanligen 

 skjuter dess spets ett stycke utanfor abdoraens sista dorsalsegment. 

 Sculpturen pa de friimre segmenten iir af stor vigt fOr atskiljande af 

 species, sardeles inom det artrika slagtet Phmogenes. 



Benen iiro i allmanhet temligen grofva, tibierna sakna taggar 

 men hafva temligen langa sporrar. BakhSfternas beviipning hos ho- 

 norna med sma taggar, sneda kcilar eller snia korn iir af stor vigt. 

 siirskildt inom sistniimnda sliigte. 



Meso:>ternum har brostets sidor ej fullkomligt slata utan iiro 

 forsedda med en grofre eller finare ])unktur oeh nastan utan undan- 

 tag iiro ilfven sternauli tydligt utbiklade fastiin de aldrig gii ofver 

 midten. 



Systematiken af I'itPiistiei iir, liksom de ofriga Ichneumonerna, 

 hufvudsakligeii fotad ])k Wesmaels ^Tentamen dispositionis Ichneu- 

 monum Belgii", hvartill sedermera flera bihang sS.sora „Mantissa", 

 -Otia", ^Miscellanea", ^Recherches" hafva blifvit tillfogade. Hv.id som 

 genast faller i ogonen iir den stora miingd af genera, sora i jenifS- 

 relse med de artrika stora Ichneumonerna hafva uppstiilts. I»e ka- 

 rakterer som dervid anviindts aro ej starka och flere genera innehalla 

 endast ett species. Hvad Diadroinus angar sa erkiinde Wesraael sjelf 

 i sitt hufvudarbete att det var grundadt pa oriktiga kanneuliirken, 

 fastiin han i sina senare tilliigg syntes vara bqjd for att halla det 



