218 



mesonoti b;isin nempe scutelli baud at- 

 tingeutibus. Alse rarissime maculatse, 

 stigmate baud vel vix iucrassato. Ab- 

 domen subsessile. 



Diparides: Tibise posticse l-calcaratse. Anteiinae ca- 



piti subgloboso alte insert£e. Pronotum 

 sat magnuii'. Alse stigmate longo, radio 

 brevi, clava fere nulla. Abdomen pe- 

 tiolo baud transverso coxisque cylin- 

 dricis rufis. Pedes graciles. Palpi breves. 



De 4 sista afdelningarne innehålla, med undantag af Ptero- 

 malides, endast 1 eller 2 genera, så att någon större svårighet ej 

 möter för bestämningen af hithörande former; men för de första 

 grupperna torde det ej vara öfveiflödigt att i korthet redogöra för 

 olikheterna dem emellan. 



Mischogastrides och Cleo)}>jmides hafva båda 2 sporrar på 

 bakbenens tibier och scapulas oftast tydligt afsatta. De förra hafva 

 starkt utbildadt 2:a abdominal-segment med tydlig basalgrop; cly- 

 peus i spetsen beväpnad med två hvassa tänder. De sednare der- 

 eraot hafva 2:a abdominal-segmentetjemförelsevis kort och basalgro- 

 pen föga markerad samt clypeus i spetsen beväpnad med en spetsig 

 eller bredt afrundad tand. Sj^Jiegigast^ides öfvevensstämma närmast 

 med Mischogastrides i bildningen af abdomens 2 första segmenter 

 och clypeus, men bakbenens tibier äro endast beväpnade med en sporre 

 i spetsen, och pronoti collare är skarpt afsatt; från Pteromalides afvika 

 de dels genom tydlig, ej transversel petiolus och starkt utbildad post- 

 petiolus, ofta afsatta scapulte, tydlig fåra längs niidtfn af niesosternumj 

 smala bakhöfter, stundom incrasseradt stigma och ej sylformigt tillspet- 

 sad antennklubba. Chiropachiidcs afvika från alla föregående genom 

 grofva framlår, oftast fläckiga vingar och starkt utbildadt praestigma, 

 kort postpetiolus och transversel petiolus. Pteromalides stå närmast 

 sistnämnde afdelning, men framlåren äro ej gröfre än de öfriga, 

 scapulse äro ej afsatta, emedan mesonoti fåror ej räcka till scutel- 

 lens sutur: vingarne äro sällan fläckiga och pragstij^mat ej propor- 

 tionsvis starkt utbildadt liksom stigmat åtminstone hos honorna 

 är smalt; ansigtets nedre del är ej sällan något inböjd och anten- 

 nerna då fastade långt nedom midten; de lefva parasitiskt till större 

 delen i galläplen eller å fjärilpuppor, då deromot Chiropachides 

 synas uteslutande lefva på träinsecter. 



