137 



gave imdersökning ocli innau kort liade jag en besynnerlig 

 sainling af näbbar, fötter, stjertar och skinnlappar af ofvan- 

 nämnde mesar framför mig pä marken. Hade spillkräkan 

 gjort denna samling? Och hvad hade hou gjort med krop- 

 \)iirna af dessa smäfoglar, hvilkas lemuiugar utgjorde hennes 

 vede? Härpä fick jag da ej nägon förklaring. 



Den 30 januari är 1880 begaf jag mig för att mätä ved 

 i en djup skog nägra verst fräu mitt hem i Thusby socken. 

 Mau höll der som bäst pä att säga en redan fäld björk tili 

 kastved. En spillkräka llög fram och äter öfver arbetarenes 

 hufvudeu och visade sig mycket intresserad af deras arbete. 

 Detta gaf mig anledning att undersöka det fälda trädet, som 

 hade kolossala dimensioner. Omkring 8 famnar frän roteu 

 fann jag pä stammen ett häl och, dä karlarne afsägade trädet 

 ] i aln nedanom hälet, kom en intressant samling af döda djur 

 i dagen. Emedan köiden värit stark, hade alltsammans fru- 

 sit tili en klump, men likväl kunde man upptäcka, att stör- 

 sta deleu bestod af dels hela, dels halfätna möss, mest näbb- 

 möss. Ytterligare stärkt i minä misstankar mot spillkräkan, 

 hvilken fortfarande visade sig intresserad af arbetet och skrek 

 ilsket i närheten, bad jag karlarne aflägsna sig litet och tog 

 nägra af näbbmössen frän deu frusna klumpen, lade dem pä 

 den kullstjelpta stammen, samt gömde mig i närheten. Det 

 räckte en stund innan spillkräkan vägade sig ned pä stam- 

 men, men dä hon väl kom dit, fick hon genast sigte pä näbb- 

 mössen, tog ett i näbben och for skriande derifrän. Efter 

 nägra minuter ätervände hon och upprepade samma manöver. 

 Häraf blef jag öfvertygad om att det var spillkräkans förräds- 

 rum, man hade förstört. Vid närmare uudersökning, befanns 

 den ofvannämda klumpen innehälla omkring GO kroppar af 

 möss och smäfoglar. Största delen voro näbbmöss (Sorex 

 vidgaris), men der fanus äfven 15 sorkar (2 st. Ärvicola 

 agrestis och 13 st. Ärv. glareolus), 2 exemplar af Reyulus 

 cristatus, och 1 Parus horealis. Ar det säledes möjligt att 

 spillkräkan viutertid lefver af annan animalisk föda än in- 

 sekter V För säkerhets vinnande undersökte jag spären pä den 

 nyssfallna snön omkring stället, men kunde ej finna andra iin 



