50 Forsius, Tvä för Finland nya blacisteklar. 3. XII. 1904. 



Studeranden Runar Forsius fön^drog: 



Tvä nykomlingar för Finlands bladstekelfauna. 



1. Synairema rnbi Panz. — Släktet Synairema beskrefs 

 är 1837 af Hartig, som blott kände en art. Det karaktärise- 

 ras af tydliga kinder, ögonen ej näende mandiblernas bas, länga, 

 trädlika antenner, korta bakkoxer, lancetlfältet längt, hopsnördt 

 och framvingarna med 2 marginalfält och 4 submarginalfält, af 

 hvilka det andra och tredje upptager hvar sin nervus reourrens. 

 Synairema stär närmast släktena Tenthredopsis Costa och Poe- 

 cilosoma Dahlb. Frän det senare skiljes det pä grund af flere 

 oHkheter i vingarnas ribbförgrening, frän det förra genom lan- 

 cettfältets form. 



Andre upptager frän Europa tvenne arter, S. rubi Panz. 

 och Ä alpina $ Bremi. Konow har en annan uppfattning 

 af detta släkte och för tili det endast S. rubi. S. alpina anser 

 han höra tili släktet Tenthredopsis Costa. För öfrigt inför han 

 i stället för Synairema namnet Perineura Hartig, som blifvit 

 disponibelt sedän Tenthredopsis intagit dess förra plats. Jag 

 har dock här ofvan bibehällit namnet Synairema, da det är 

 det mera kända. 



Synairema rubi, beskrifven ar 1793 af Panzer. är tili 

 större delen gulbrun med teckningar i svart och hvitt. Abdo- 

 men undertill och pä dorsalsidan i midten gulröd. Antennerna 

 hos 5 i spetsen hvita. Den päminner starkt om Tenthredopsis 

 lateralis Fabr., men har, förutom hopsnördt lancettfält, triangu- 

 lärt utskuren clypeus och finare antenner och ben. Enligt 

 K o n o w är den utbredd öfver större delen af Europa och är 

 äfven funnen i Sverige. Frän P'inland känd i ett $-exemplar 

 frän Lojo socken. Exemplai-et togs af mig den 1 juni 1904 

 vid stranden af Lojo sjö i närheten af Lojo kyrkoby under 

 häfning pä videbuskar. Larv- och puppstadier okända. 



2. Stro7igylogaster geniculatus Thoms. — Denna art har 

 hittills i Universitetets tenthredinidsamling stätt tillsammans med 

 Str. cingulatus Fabr., frän hvilken den för öfrigt först efter 



