4. III. 190Ö. Xorrlm, Nägra Hieracium foriiier fräu Alaud. 75 



2. H. Lau)(K n. 



Är af frk Laura Högman anträffad i samma trakt som 

 föregäende. Frodiga exemplar päminna tili habitus ej obetydligt 

 om H. sparsifolia Dahlst., och är närvarande form igenkänlig 

 genom täml. helbreddade, nägot trubbiga stjälkblad, kort akladium, 

 breda, triangulära, tunnl stjärnludna holkfjäll och gula stift. Eljes 

 växlande tili härighet, färg m. m. Pä magra individer är akladiet 

 ej säilän utdraget, holkarna bleka med fjällspetsen och rygg- 

 kölen svartaktiga och med svag beklädnad: svagt härbärande 

 eller n. glatta utan glandler och med fin svag ludd; hos fro- 

 diga exemplar äro holkarne svartaktiga med nägot tätare här 

 och ludd samt nägon glandel pä basen. Hären stiga stundom 

 öfver stjälkens midt, inen äro i andra fall inskränktä tili nedre 

 delen, och sidoskott äro stundom härbärande blott vid basen. 



3. H. canicollion n. 



I aug. 1902 först anträffad pä Äppelön samt i juli 1905 

 insamlad därstädes och pä Grönskär (i Hammarland) af fröken 

 Laura Högman. Genom riklig härighet isynnerhet pä stjäl- 

 kens nedre del och utdragna, groftandade, pä undre sidan rikligt 

 stjärnhäriga stjälkblad med utpräglad vigglik bas samt tili be- 

 tydande del kortskaftade igenkänlig frän andra finska H. rigido. 

 Eljes af mycket växlande utseende, beroende tili stor del, som 

 det tyckes, pä skiljaktiga växtplatser, i vissa fall kanske äfven 

 pä formdifferenser. Sälunda är härigheten begränsad tili stjäl- 

 kens nedersta del, bladen än synnerligen rikligt än helt spar- 

 samt stjärnhäriga, deras färg nägongäng intensivt grägrön, tän- 

 derna stundom mättligt stora, basen tvär delvis svagt omfattande 

 och formen ehuru säilän äggr. rhomboidal. Nägongäng äro 

 primärholkarna nastan oskaftade och holkfjällen växla frän täml. 

 smala, jämnbreda tili nägot breda, triangulära. Vanligen äro 

 sidoholkarna af svartare färg och beklädda med sparsammare 

 här, medan i stället de smä gulknappiga glandlerna ofta i stort 

 antal här uppträda. D:r H. Dahlstedt har i bref päpekat 

 den likhet, som räder mellan närvarande form och H. obotrescens 

 Dahlst., anseende dem dock skilda frän hvarandra. I detta af- 



