23 



kes den redan nänmda Korkianiemi; stränderna äro i allmän- 

 het inom nu ifrägavarande socken, särdeles närmast vattnet, 

 steuiga och mer eller rnindre branta. Anmärkas bör för öf- 

 rigt att frän Jänisjärvi liksom frän de flesta sjöar i granska- 

 pet hemtas myrmalm, hvarföre mähända jernhalten utöfvar 

 ett visst inflytande pä sjövegetationen. Öfriga vatten äro af 

 mindre betydenhet, nägra träsk finnas väl, men de äro mera 

 smä, likasä bäckarna. Försumpningar förekomraa hufvud- 

 sakligen kring träsken, men äro af ett jeinförelsevis högst in- 

 skränkt omfäng, särdeles gäller detta mossar och myrar, men 

 äfven de kärrartade dälder som finnas här och der äro alla 

 raera smä. Ett nägot större kärr skulle dock finnas i sko- 

 gen, men, da det uppgafs vara temmeligen aflägset och vägen 

 dit, säväl enligt uppgiften som enligt hvad man af början 

 kunde diima, var mycket steril, besöktes det ej; gungfly sak- 

 uas, sä vidt jag vet, helt och hället. 



Svedjebruk idkas allmänt och torde de flesta ställen som 

 i nagon män egna sig härtill nägon eller rättare flere gänger 

 blifvit svedjade, hvarföre äfven närmare byarne finnas sterila 

 backar, hvilka numera ej vidare kunna brukas pä nägot sätt. 

 En följd af svedjandet och kanske äfven af lättheten att tili 

 Värtsilä bruk afyttra ved, är att skogarne äro mycket illa 

 medfarna. Egentlig barrskog sägo vi ej och uppgafs att dy- 

 lik ej förefans utom kronoskogarna, som dock ej ligga inom 

 socknen. 



Akerbruket stär pä en ganska lag ständpunkt; sä fun- 

 nos i allmänhet inga diken, endast pä Tyydinsaari säg jag 

 spär härtill. Odlingen omfattar de vanliga sädesslagen: räg, 

 korn, hafre, dessutom potäter, nägot men mera litet Iin, hampa 

 och bondböner (Vicia faba), men sävidt jag har mig bekant 

 ej hvete, ärter eller bokhvete. Trädgärdsodling hade ej ännu 

 i nägon form hunnit sprida sig tili allraogen, dä äfven i täp- 

 porna närmast bygnaderna odlades potäter eller pä sin höjd 

 kolrötter (och tobak). Boskapsskötsel idkas nägot, men de 

 naturliga ängarna voro, ätminstoue denna sommar, ganska dä- 

 liga och nägra odlade ängar funnos ej. Mähända torde för- 

 hällandet vara annorlunda pä de större lägeuheterna, men dy- 



