25 



namnet pu Lassein obekaut. Hvad Salices augär, är S. i)hy- 

 licaefolia mycket allraän och förekommer stundom i stora 

 massor, S. nigricans är vida sällsyntare, dessutom anteckua- 

 des S. penfandra, cinerea, aurita^ Lapponiim och vagans. 

 Af öfriga buskar förtjeuar blott Bosa kareiiea att särskildt 

 nämuas, den förekommer gauska allmäiit pa olika lokaler, 

 dock, säsom Norrlin aiimärkt, företrädesvis ej alltför läiigt frän 

 boningar; vidare finnas, men ej särdeles allmänt eller ymnigt, 

 i skoo-ar och lundar: Viburnum, Lonicera xylosteum, Ribes 

 nigrum, Rhamnus frangula, Rosa ciiinamotnea^ Rubas idaeus^ 

 Dapline och Junipenis (Betula nana r.). 



Äfven af Ruskeahi var det eu ganska ringa del vi be- 

 sökte, proportionsvis äunu mindre äu af Pälkjärvi. En stor 

 del af den n. o. ora JäuisjärAi belägna delen utgöres nemligen 

 af skogsmark, genom hvilken blott nägra gängstigar leda tili 

 de derstädes befintiiga torpeu ; da det, pä grund af de upplys- 

 ningar som erhöllos, ej är nägot skäl att antaga det denna del 

 vore olikartad med de inre delarne af Suistamo, liade vi föga 

 skäl att uppehälla oss der och var det säledes blott den vid sjön 

 och landsvägen belägna trakten at hvilken vi eguade var upp- 

 märksamhet. I alit väsentligt gäller om denna detsamma som 

 om det närbelägna Pälkjärvi, dock med smä modifikaliouer; 

 sä voro bergen i mellersta delen nägot högre och vida mera 

 blottade, mot norr blifva äter backarne lägre och at Söder (sö- 

 der om Soanjoki) blir trakten alit jemnare och jemnare, bil- 

 dande en öfvergäng tili Suistamo. Lera torde knapt finnas, 

 ntan blott sand af likartad beskaffenhet som i Pälkjärvi, der- 

 emot iinues, att döma af vegetationen, kalk ä det redan omta- 

 lade _Korpikallio. Mera olikhet erbjuda vattnen, i det att i 

 Jänisjärvi sjö, som här inskjuter med en läng vik, infaller ett 

 nägot större vattendrag, nemligen Soanjoki ä, af hvilken eu 

 par verst kunna betaras med en mindre angbät och hvilken 

 äfven högre upp är flötbar. Pä begge sidor om denna ä ut- 

 breder sig ett nägot myrartadt kärr och är särdeles utloppet 

 mycket sumpigt, och säledes stränderna af Jänisjärvi här del- 

 vis olika dem i Pälkjärvi. Äfven i de öfriga delarne af trak- 

 ten äro försumpningarne nägot allmännare än i sistnämuda 



