27 



dessa finnes i socknen utoni Jänisjärvi, sora utgur gräns raot 

 vester, en aunan större sjö, nemligen Suistaraojärvi samt dess- 

 utom nägra miudre, hvarjemte truskeu liär delvis äro vida 

 större. Liksoin trukten öfverhufVud äro äfven stränderna 

 jemna och raer eller mindre länggruuda, ätrainstone gäller 

 detta begge de näranda sjöarue. Af rinnande vatten mär- 

 kes an som förenar dessa sjöar, Sarkajoki, som infaller i Suis- 

 taraojärvi äfvensom Uuksunjoki, hvilken antagits säsora gräns 

 raot Onega Karelen samt nägra raindre. Försurapuingarne 

 äro här ganska talrika och förekomma öfverallt i skogarue af 

 större eller mindre orafäug, dock saknas gungfly. 



Svedjebruk idkas äfven här, dock troligen nägot raindre 

 än i Pälkjärvi och Ruskeala, ätrainstone äro äkerfälten större 

 och kanske nägot bättre skötta. Ungefär samma kulturväx- 

 ter odlas, dessutom äfven nägot bokhvete och ärtei". I Suis- 

 tamo kyrkby fiunas trädgärdar, likväl endast för odliug af köks- 

 växter, särdeles kai ooh gurkor. Äfven äugarue äro mähända 

 nägot bättre än i de bäda audra socknarna, dock funnos ännu 

 (är 1876) inga odlade ängar. Befolkuingen, som nastan ute- 

 slutaude bekänner sig tili grekisk-ryska trosbekännelsen, lefver 

 mest saralad i nägra större byar, hvilka i allraänhet ligga pä 

 längt afständ frän hvarandra, deremellan ser nian stundom pä 

 länga sträckor ej nägra odlingar. Säsom en följd häraf kan 

 man betrakta att fältbackar jemförelsevis säilän förekomma. 



Hvad träden angär, sä förekommer, säsom nämndes, ej 

 blott björken utan äfven tallen skogbildande, hvaremot gran 

 och gräal här äro nägot raindre ymniga. Af klibbalen säg 

 jag ett orakring 9 alnar högt träd vid Ulraalaks, derinvid ett 

 annat raindre. Afven linden förekoraraer vid Ulmalaks, ehuru 

 raest planterad, dessutom sägs den pä en backe vid Suistarao- 

 järvi, pä det senare stället endast buskartad. I afseende ä 

 almen märkes att doktor Backraan säger sig pä vägen frän 

 Leppäsyrjä tili Uuksujärvi sett en alm, antagligen U. niontona. 

 Mera olikhet erbjuda buskarne, i det jag hvarken säg Loni- 

 cera, Daphne eller Rihes nigrmn, hvilka knapt torde före- 

 komma, om ej raöjligeu den sistnämnda, deremot är dverg- 



