42 



att träsket närmast oraslutes af en iiackmosse, livilkeu sedau 

 äter i sin tur omgifves af kärr, torde i allmänhet vara regelu 

 i Östra Finland och äfveu sä vidt inig är bekant delvis i 

 deu nu besökta deleu af Kareleu, hvaremot i vestra Finland 

 flackmosseus öfvergang tili myr torde vara atminstone jera- 

 förelsevis sällsynt. T samraanliaug härmed kan nämnas att i 

 sistnämude del af landet i allmänhet blott de nägot större 

 träskeu visa ett svagt spär af guugtlybildning vid kauten, 

 hvilket torde uppkornuia derigenom att vagorna uppkasta dv 

 mot strandeu, hvaremot vid de miudre och rainsta i djupare 

 skog belägna, der aldrig eller nastan aldrig nägot starkare 

 vägsvall stör Sjfhaf/iium-hildumgeu, guugfly ej uppstär, utan 

 den nu päpekade öfvergängeu tili Hackmosse eger rum.''') 



Hvad nu den egentliga flackmossen härstädes angär, 

 sä bestär det tätä och ymniga mosstäcket af S^jhagnum acu- 

 tifolkim och recurvum med i synnerhet vid Sammallampi in- 

 blandade öfriga Sjjhagnum-aTter säsom cymbifolium, papillo- 

 siim, Lindberr/il m. fl. I detta mosstäcke forekomma sedän 

 de jerafurelsevis fä örterna inströdda, de utgöras af Menyan- 

 tlies, Drosera lonyifolia med var. obovata, Dr. rotundifolia, 

 Rubus chamaemonis, Scheuchzeria äfvensom Eqvisetum limo- 

 sum. I vattnet växer bland Sphugna steril Utricularia nii- 

 nor. Nägot rikligare äro halfgräseu: RJiyncospora alba och 

 Trichophonim caespitosum (begge blott vid Sammallampi), 

 Eriopliorum vaf/lnatitm och nf Carl ces C. limosa, paucifiora, 

 ampiiUacea äfvensom för det mesta steril Jili/orDtis (den sist- 

 nämnda ej vid Sammallampi). Gräs saknas alldeles, hvar- 

 emot här och der visa sig ris af Andromeda, Cassandra och 

 nägot allmännare Oxycoccus palustris och niicrocarpits. Vid 

 Sammallampi dessutom (hörande tili myrbildningen?) Myr- 

 tlllus nllyiiiosa och Empetnim niyrum (r.). Om träden gäl- 

 ler hvad of\'anför blifvit yttradt; buskar saknas alldeles. 



En rikligare vegetatiou erbjuda karren. Af träd fore- 

 komma här björk, gran och tali äfvensom, ehuru mindre ofta, 

 gräal (och ai; se sidan 24), hvarjemte vid Soanjoki sägos nä- 



•) Jemför for öfrigt Nofilin i Flora Kareliae onegensis (Notisernas 

 trettonde häfte) pag. 03 och följ. 



