49 



rufescens, Sparganium mminium, äfvensom Nymphaea *'hi- 

 radiata minor. De öfriga större äarne öfverensstämma tili 

 sinä liufvuddrag med Soaujoki, utom att vegetationen är. vida 

 fattigare. I Sarkajoki auteckuades dock bl. a. Isoetes echi- 

 nospora. Uti Alustajoki, eu miudre ä eller bäck i Pälkjärvi, 

 som fciljdes, ehuru ej oafbrutet, en ganska läng väg, hvarun- 

 der dess lopp, som i börjau var stridt, smaningom blef alit 

 lugnare, antecknades följande växter: 

 Galiiim 2^cdustre (egentligeu Eqvlsefimi limosum (lägre 



vid kanterna). ned). 



Nau7nhnrgia thyrsijiora. Hypnum fiuitans. 



Nuphar liiteiim (lägre ned). Fontinalis dalecarlica 



Hippurls vulgaris. (mycket ymnig i böijan, 



Alisma plantago (lägre ned). men saknas lägre ned). 



Potamogeton rufescens (g. a.). F. antipyretica. 

 P. pusillus (lägre ned). Peiliä (t. r.). 



Sparganium mi^iimum Batrachospermum monili- 



(ymn.). forme (r.). 



Hvad källorna angär, sä voro de öfverhufvudtaget 

 •obetydliga och nastan alit vatten togs frän brunnar (eller sjön) 

 Afven vid den största kalla som anträffades var ymnig Mniiini 

 cinclidioides (jemte Hypnum giganteum och fluitans) det 

 enda anmärkuingsvärda; mähända voro dock nägra ängsväx- 

 ter. SS. Montia, Crepis paludosa. Caltha och Eqvisetum pa- 

 lustre, nagot ymuigare deromkring. Säsom nägot säreget kan 

 iiämuas att här pa en större tufva förekom Tussilago far- 

 fara, som eljest var temmeligen rar i trakten. 



Tili sist aterstär ännu att med nägra ord beröra l)ergS- 

 vegetatioueu. Oaktadt smärre bergsklintar ej äro synnerligeu 

 sällsyuta i Pälkjärvi och Ruskeala, är dock deras vegetation 

 i det närmaste öfvereusstämmande med den pä de torra fält- 

 backarne. Egentlig bergs vegetation fiirekom derfure blott pa 

 Korpikallio och kringliggande berg, äfvensom pä Korkianiemi. 

 Da vegetationen pä det sistnämnda stället geuom de mänga 

 sällsyuta växterna var ganska egendomlig, torde det ej vara 

 ntau intresse att iipptaga samtliga kärlväxter, som förekorama 

 pä det torra, solöppna, mera branta, af skroflig dolomit (enl. 



4 



