52 



leder nemligen ingen landsväg utan blott eu ridväg, utraärkt 

 genom de länga kafvelbroar (utan konst bredvid hvaraiidra 

 lagda stockar), af hvilka jag emellau Uuksuiijurvi och Loi- 

 mala räknade 26 styckeu, nägra ganska länga; da vi passo- 

 rade dem voro de ganska lätta att komma öfver, nien varti- 

 den torde detta ofta vara förenadt raed ganska stor fara, h^av- 

 jemte vissa tider ali furbindelse raed deu öfriga verlden iir 

 afskureu. Här kan det dock ej blifva fräga om att ingä pä 

 skildring af liithörande fiirhällanden, sä intressanta de än äro, 

 utan nöjer jag raig med dessa antydningar. Ehuru det mn- 

 hända berodde pa eu tillfällighet, anser jag mig jemväl böra 

 nämna det vi under hela vär vistelse härstädes ledo af regn, 

 stundom ganska starkt, under det vädret i Suistamo kyrkby 

 enligt uppgift värit temmeligen vackert, och uppgafs det i 

 allmänhet regna raycket härstädes. Säsom nägot säkert kan 

 deremot anf()ras, att flere växter, bland hvilka Cornus sue- 

 cica ra. fi., sora redan voro utbloraraade i de trakter vi leni- 

 nat, här äter visade sig i blom, antydande detta att klimatet 

 pä grund af de rayekna skogarne och vattnen här är kallare 

 och fuktigare äu i de angränsande trakterna, oaktadt afstän- 

 det i rak linie blott är nägot öfver 3 mii. 



Marken är ganska jeran och intages hufvudsakligeu af 

 skog och försurapningar, ty odlingarne och fältbackarne äro 

 jemförelsevis af en försvinnande liteu utsträckuing; deremot 

 finnes här ganska mycket vatten, nemligen Ijoimalaujärvi^j«). 

 orakring 6 verst läng och 8 verst bred, Songerjärvi sarat sär- 

 deles norr ora Loiraalanjärvi ett otal träsk, de flesta visserli- 

 gen smä, raen genom sin stora mängd dock upptagaude ganska 

 Stor areal, dessutora nägra större ooh mindre äar. Loiraa- 

 lanjärvi visade sig A^ara ganska grund och uppfylld af länga, 

 smala holmar, hvarifrän än läugre sandbankar utskjuta. Af- 

 veu här innehälla sjiiarne rayrraalni. Skogarne tillhöra na- 

 stan uteslutande kronan och erbjuda derföre en helt annan 

 anblick äu i de trakter som «fvauför oratalades, i det att här 

 äfven finnes grof stock och skogen öfverhufvudtaget är frodig 

 och ej blifvit härjad i furtid. Blaudskogen raed öfverviigande 

 grau är här allraännast, jemförelsevis sällau ser mau löfskog, 



