gande och leran nedät tili deu grad tog öfverhand, att deii 

 nederst var alldeles ren utau spär tili lagring. 



Denna strandvalls sammansättning antyder starka vex- 

 lingar antingen i elfvens lopp eller i dess vattenmängd. 

 Sedän marken viixit sä högt, att värflödet blott medförde 

 ett ringa sandskikt i det kärr, hvars lemningar ofvan blif- 

 vit iippräknade, inträffade en period, da ^ \ — 1' 2 meter 

 sand begrof karret. Derefter npphörde jDlötsligen platsens 

 ijfversvämning och marken blef med ens sä torr, att ingen 

 vidare torf kunde bilda sig, utan välien bekläddes med 

 skog. 



Vid Väylänpää närä Koskenniemi sägs en annan pro- 

 fil, blottad genom ras vid värflödet. Vid vattenbrynet — 

 det var, som namnet angifver, ofvanför en liten fors — lägo 

 massor af grof rullsten. Profilen visade öfverst ett 0,6 — 1,2 

 raeter mägtigt lager af iin sand, Derunder lag ren blägrä 

 skiktad lera, bildande en bank af 4,8 meters tjocklek. Le- 

 ran hvilade pä brun sand fullspäckad med kantnött smä- 

 sten, ett lertorat jökelgrus, som floden här blottat tili 0,3 

 meters djup. Vegetationen pä den 6 meter liöga strand- 

 vallen var dels frisk alskog, dels tallmo. Lagerföljden är 

 säledes här den sarama som i den förra profilen, blott med 

 den skilnad, att nägot kärr icke kömmit tili utveckling. 



1 strandvallarne hafva vi sett att lera tinnes under 

 sanden. Men leran bildar äfven mängenstädes i omrädets 

 sydligare delar det öfversta jordlagret. \'id Turtola är den 

 sällsynt, men omkring Pello iorherskar den. Vid Kolari ser 

 man i det inre af Yllässaari sandblandad lera, ehuru den 

 största delen af ön bestär af sand. I sumpmarkerna mel- 

 lan Koskenniemi och Sieppijärvi observerade Hjelt, att un- 

 derlaget utgjordes af lera. I Ounasjokidalen gär leran norrut 

 tili Lohiniva pä gränsen mellan Rovaniemi och Kittilä sock- 

 nar. 



Ett par smä äsar sägo vi under vär resa, den ena, 

 Paloharju, nordvest ora Teurajärvi, den andra närä Alakylä 

 söder om Kankkonen vid Ounasjoki. 



Bergarterna inom värt omräde äro i allmänhet af sä- 



