37 



tation af buskar, höga rörgräs och storbladiga örter, hvilka 

 gemensamt hindra mossornas och lafvarues inträngande. 

 Endast sädana mossor förekomma, soui ej bilda ett sam- 

 mauhängande täcke eller som trifvas pa stubbar och stam- 

 mar i stark skugga. I den öppna jorden, som genom det 

 rikhga affallet snart fär eu kraftig mylla, kunna nya stäud 

 af olika löfträd ärligen uppkomraa; ocksä äro hiudarne 

 samlingsplatser för traktens sällsyntaste buskar och löfträd. 

 Lundarne ega alla vilkor för att underhälla sig sjelfva, och 

 de sällsynta växterua man träffar i dem antyda i sjelfva 

 verket deras höga älder. Ehuru Yllästimturi och alla fjällen 

 der omkriug lui äro förtorkade och beröfvade sin alpiua 

 flora, qvarlefva ännii ätskilliga fjällväxter i lundarne längs 

 de vattendrag, som näras af dessa toppars snö. N:o 19 är 

 en sadan lund; den hyser bland annat strödd Mulgedmm 

 alpinum samt spridd Onaphalium norvegicum och Hiera- 

 cium alpinum. Längs Aakenusjoki funnos i lundarne nedan- 

 för fjället med samma namn Fhaca frigida, Buhus casto- 

 reus, CojYex caxyillaris, Luzula xmrvifiora och Cystopteris 

 montana. 



Utom dessa växter och de under n:o 19 uppräknade 

 anträffas stundom i lundarne Actcea spicata, AlcJiemilla vul- 

 garis, ConvaUaria majalis (i södra delen), Daphne mezereum 

 (vid Aakenusjoki), Oalium horeale, Listera co?'data, Pedicu- 

 laris lapponica, Ranunculus lapx)onicus, Salix pentandra, 

 Scmssurea alpina (i norra delen), SteUaria Friesii och Ono- 

 clea s tn i tliiop teris. 



Pä sädana ställen, der branta bergväggar stupa ned i 

 vattnet vid sjöar och äar, säsom vid Saivio, samlas pä vat- 

 tenranden ett rös af nedrasade block, hvilket häller sig fuk- 

 tigt, under det rösen pä höjderna äro ytterst torra. Äfven 

 pä dessa lokaler uppstä betuleta geraniosa. Särdeles yppiga 

 blifva de, om källor framspriuga vid bergroten, säsom ne- 

 danför Jouhisuannonvaara. 



En löfskog af alldeles särskild art (alnetum hyloco- 

 miosum) observerade vi vid Väylänpää. Den stod pä 

 strandvallen pä vägrät, torr sand, och bildades af hög AI- 



