43 



länga myrtufvor, som man stundom ser pä sanka kärrmar- 

 ker af stor utsträckning. De ligga alltid längt ätskilda, 

 nastan parallelt med hvarandra och förenas här och der af 

 snedt löpande strälar, under det dyn mellan tufvorna är 

 ovanligt blöt. Vi iakttogo sädana bildningar, med temligen 

 riklig Carex laxa längs bräddarne, pä de vida kärrmar- 

 kerna Öster om Koskenniemi. De finnas äfven i andra de- 

 lar af Kemi lappmark. I allmänhet tyckes tiifvornas rikt- 

 niug vara vinkelrät mot platsens eller hela traktens aflopps- 

 riktning. 



Vi hafva redan sett, att björken, tallen och granen 

 tidigt gro pä myrtufvorna. Björken tynar dock snart bort 

 eller blir tunnsädd och buskartad. Tallen trifves nägot 

 bättre, säsom ses af anteckningarna n:o 29 och 31. der den 

 förekommer strödd och (pä den förra) ända tili 4,2 meter 

 hög. Tallmyrar äro dock sällsynta inom värt omräde. Gra- 

 nen förekommer deremot i stor myckenhet pä myrarne. I 

 nägra trakter, säsom mellan Kolari och Teurajärvi, tager 

 den sä tidigt öfverhaud, att man kan göra flere timmars 

 vandringar utan att se en enda öppen myr. Den blir vis- 

 serligen alltid mer eller mindre tvinig, besväras af ymnig 

 laf, isynnerhet svart Alectoria, och torkar snart i toppen. 

 Dock sägo vi myrgranar af mer än 6 meters höjd. Särde- 

 les anmärkningsvärdt är, att granen pä torfgrunden blom- 

 mar relativt rikligare än pä mineraliskt underlag. Tili och 

 med helt smä träd, blott 1 meter hÖga, sägo vi i full blom. 

 (Huriivida äfven fröbildningen är rikare pä mossarne än i 

 skogarne, hafva vi icke antecknat.) Hjelt anser fenomenet 

 bero derpä, att „granarne, ehuru ganska läga, dock torde 

 hafva uppnätt en mycket hög älder. Da det vegetativa 

 systemet är sä nedtryckt, förefaller det fruktifikativa starkt 

 iitveckladt, ehuru med dessa granar jemnäriga, pä torr mark 

 högst sannolikt bära absolut taget mera blommor och kot- 

 tar än här. De äro dock svära att se i de höga topparne, 

 ty som kändt bär granen sinä allra flesta blommor i top- 

 pen''. 



Da granbeständet växer upp i en mosse, förändras 



