66 



ocli högväxt ^) Poa pratensis ocli Festuca rubra, och sä- 

 luuda bilda en yppig form af festuceta pura, hvilket kau 

 tjena tili att belysa denna formations existensvilkor inom 

 värt omräde. 



Odliiigar och tomter. 



Tili de uppgifter om odlingen i de af oss genom- 

 resta nejderna, som vi redan i de första kapitlen gifvit, viii 

 jag, äfven nied fara att ätskilligt upprepas, här 1 ett sam- 

 manhang anföra min reskamrat Hjelts intressanta redogö- 

 relse för landtbrukets ständpimkt i dessa trakter. 



„Säsom redan tidigare päpekats, odlas korn ännu uppe 

 vid Pallasjärvi och utgör i nastan hela omrädet den för- 

 nämsta produkten af jordbruket. Först vid Tervo i Rova- 

 niemi sägo vi nastan lika mycket räg som korn. I de nord- 

 ligaste delarne när kornet säilän sä full mognad, att det 

 skuUe kunna användas tili utsäde, och äfven nägot sydli- 

 gare, säsom i Kolari och Kittilä, räknar man i allmänhet 

 hvar tredje sommar tili missväxtär. Att frosten vissa är, 

 säsom t. ex. just är 1877, totalt förstör detsamma i hela 

 omrädet och ännu längt sydligare, torde knapt behöfva 

 päpekas. Under dessa förhällanden är det naturligt att 

 äkerbruket drifves i inskräukt skala; sä uppgafs i Kolari, 

 att det pä de större gärdarne derstädes säs omkring 3 tun- 

 nor. Först omkring 30 är före vär resa hade allmogen der- 

 städes börjat allmännare dika sinä äkrar, derförinnan voro 

 de mest fullkomligt odikade och underhjelptes snösmältnin- 

 gen pä äkern genom att strö aska pä snön. Att dikningen 

 fortfarande var inskränkt tili det allra oundgängligaste be- 

 höfver under dessa förhällanden knapt päpekas. I allmän- 

 het voro dock kornäkrarne ganska frodiga.'"' 



men 



^) I denna anteckning upptages fräaist Dadijlis glomerata, 



detta beror pä nägot för oss oförklarligt raisstag, ty denna art saknas 

 helt och hället i de trakter, som voro föremul för vär undersökning. — 

 Aira flexuoaa är ett tryckfel för Aira crespitosa. 



