96 



dre iirbredniog iin söderut och af hvilka flertalet dessutom 

 icke förekommer i allra nordligaste delen, hafva vi bland 

 mycket allmänna — allmänna att anteckna Batrachmm he- 

 terophyllum (m. a. — t. r. i Kittilä), Viola palustris (a. — 

 h. o. d.), Trifoliuin repens (a. — g. a.), Chenopodium al- 

 Imm (a. — t. a. i Äkäslompolo trakten), Folygonum convol- 

 vuliis (a. — g. a., Äkäslompolo trakten o), Salix vagans 

 (a. — h. o. d.), och Calla palustris (a. — o ^). Af dessa 

 är den sistnämnda, som ej gär högre än tili Sieppijärvi, 

 tills vidare ej tagen längre mot norden i Finland och knap- 

 past heller annorstädes i Europa ^). Ganska allmänt — här 

 och der förekommande : Viola canina (g. a. — o), Sa- 

 gina procumhens (h. o. d. — o), Trifolium piratense (g. a. 



— r.), Latliyrus palustris (g. a. — r.), Buhus idaeus (g. a. 



— o ^), Montia fontana (t. a. — r.), Angelica silvestris 

 (t. a. — o), Cicuta virosa (h. o. d. — r.), Carum Carvi 

 (t. a. — r.), Matricaria inodora (h. o. d. — m. r.), Tana- 

 cetmn vulgare (t. a. — o), Gnaphalitcm * pilulare (h. o. d. 



— o), Erigeron acris (g. a. — o), Crepis tectorum (t. a. — o), 

 BliinantJms niajor (h. o. d. — m. r. *), Pkmtago major 

 (g. a. — r.), Urtica dioica (h. o. d. eli. t. o. m. a. ? — r.), 

 Salix pentandra (t. a. — m. r.), Juncus alpinus (h. o. d. — o?)» 

 J. hufonius (g. a. — o), Sparganium simplex (h. o. d. eli. 

 t. r. — m. r., utbredningen ej fullt säker), Carex vesicaria 

 (g. a. — t. r.), Thragmites communis (h. o. d. — r.), Foa 

 trivialis (t. a. — o ?) ^). Alla dessa förekomma dock i öf- 

 riga delar af landet nägot högre mot norden. Af inom om- 



^) Med o betecknas här att arten ej iakttagits i de nordligaste 

 delarne, d. v. s. Kittilä kyrkoby och Äkäslompolo trakten. 



-) Den upptages af Hartman tili Umeä Lappmark, gär f. ö. tili 

 Kemijärvi kyrka enligt anteckningar af Wainio och upptages redan af 

 J. Fellman (1835) „ad Lapponiam infimam." 



') Nordligast sedd vid Sieppijärvi; gär nugot högre i Ryskä lapp- 

 marken eller ända tili Ponoj. 



*) I Kittilä enligt Sffilan, ej funnen af oss. 



^) Gnaphalium silvaticum sägs visserligen i större mängd i södra 

 delen af omrudet, men äfven med lika stor freqvens kring Kittilä kyrkoby, 

 hvarföre vi ej räknat densamma tili denna grupp. 



