176 



bart. Deu sträiigare vinterköldeu, temperaturkurvans hasti- 

 gare stiguing inot sommaren samt deu större dagliga vär- 

 nievariationen, egenheter för det kontinentala klimatet, skilja 

 Vexjö frän Karlshamn. De äterspeglas i de periodiska fe- 

 uomenen inom växtverlden. De blommor, som i Blekinge 

 utveckla sig i mars, utsprucko 1873 — 78 i Krouobergslän 26 

 dagar senare än i Blekinge, för april-blommorna utgjorde 

 tidskilnaden 5 dagar och för majblominorna 6 dagar. Löf- 

 sprickningen inträfiade iinder samnia period i medeltal 3 

 dygn tidigare i Blekinge än i Kronoborgs Iän. Längre fram 

 mot högsommaren stiger temperaturen sä mycket snabbare 

 i böglandet än vid kusten, att flere blomningsfenomen ej i 

 Smälaud hinua tili utveckling förr än deu värmegrad öfver- 

 skridits, vid hvilken samma fenomeu utvecklat sig i Ble- 

 kinge. Esempel härpä lemuar Primus spinosa, som i Ble- 

 kinge blommar vid 8,9*^ och i Krouobergslän vid 12,4°. Sa- 

 xifraga grcmidata blommar i Blekinge vid 9,6°, i Krouo- 

 bergs Iän vid 11, 5*^. Axbildningen hos vinterrägen försiggär 

 i Blekinge vid 10,9*^ och i Krouobergs läu vid 12,4*^. Der- 

 emot inträffar löfiallningeu i Krouobergs läu hela 9 dagar 

 tidigare än nere i Blekinge ^). 



Dessa klimatiska olikheter bestämma troligtvis gräusen 

 för flere kulturväxters utbreduing. Ty i Blekinges lägre de- 

 lar ser mau pä kali jord flere sydländska trädgärdsväxter, 

 hvilka mau saknar pä Smälands platä. Sädana äro t. ex. 

 Morus nigra L,, Castanea vesca Gsertn. och Juglans regia 

 L. Valuötträdet när i Blekinge ansenliga dimeusiouer och 

 gifver ärhgeu mogen frukt. Det är äfven möjligt att uägra 

 af landskapets sällsyutaste vilda växter af klimatet hindras 

 att gä upp i Smälaud. Meu för de formatiousbildande ved- 

 växternas utbreduing är höglaudets kiimat ej hinderligt. 



Detta synes af ifrägavarande växters utbreduing utom 

 Blekinge. Alla gä mer eller mindre allmäut upp tili Vexjö 

 och ännu nordligare. De enda uudautagen äro Carpinus 

 hetulus, Bosa tomentosa, Bosa ruhiginosa, Bubi fruticosi och 



O R. Hult, Recherches sur les phenomenes pcriodiques des plan- 

 tes, Nova Acta Reg. Soc. Se. Upsal. Ser. III. Upsala 1881. 



