224 



communis, Baldingera arundinacea, TriocUa decunibeus, As- 

 plenium fiUx-femina, Osmunda regalis, Eupatorium canna- 

 Ununi, Valeriana officinalis och Hydrocotyle vulgaris. Vid 

 rinnande vatten är vegetationen yppigare och artrikare än 

 vid sjöarne; nägra arter, säsom Osmunda och Enimtormm, 

 förekomma blott vid de förra. Vid hafsstränderna tillkomma 

 nägra arter, dels sädana, som eljes anträffas pä odlade mar- 

 ker, och dels sädana, som tillhöra hafsstrandsfloran, alla 

 dock blott som underordnade beständsdelar. 



Emedan denna strandsndr-iovm^iion är af ringa vidd, 

 röner deu starkt iuflytande af grannskapets vegetation, och 

 kan betraktas som en förelöpare för den sistnämda. Den 

 formation, som gränsar tili snäret, arbetar sig medels rot- 

 skott och frösädd djupt in nti detsamma och förqväfver dess 

 vegetation. Alla formationer hafva dock icke lika stor magt 

 öfver strandsnäret. Vissa formationer röja sin iuverkan en- 

 dast genom nägra för snäret främmande växters sporadiska 

 uppträdande, men lemna det i ostörd besittniug af sitt om- 

 räde. Sädana äro tallskogarne, hvilka Iata representera sig 

 i snäret genom enstaka Callnna, Pteris, Trientalis, Antlio- 

 xantlmm, Epilohium montayium, E. angustifolium, Poten- 

 tilla tormentilla och Polystidmm spinulosum, — ek- och lund- 

 backarne, hvilkas representanter i snäret äro Poimlus tre- 

 mula, Sorhus atiaqxiria, Bumex acetosa, Aira ccesjntosa, Ce- 

 refolmm silvestre, Pammculus acris, JRiibus frutkosus, An- 

 tlioxantlium odoratum, Potentilla tormentilla, Holeus lana- 

 tus och nägra sällsyntare arter, — samt bokskogarne, hvilkas 

 nastan enda infiytande pä strandsnäret visar sig deri, att 

 detta under bokarne är artfattigare, glesare och ojemnare 

 än under nägra andra träds kronor, Moar har jag aldrig 

 sett i strandsnärens omedelbara grannskap. Gräsbackar vid 

 stränderna finnas hufvudsakligen i närheten af gärdarne. 

 Pä sädana ställen medföres en mängd frön af ruderatväxer, 

 ogräs och ängsväxter, da menniskor och djur gä genom snä- 

 ret ned tili vattnet, hvarför gräsbackarnes direkta inverkan 

 pä strandsnärformationen icke kan bedömas. 



Granen och björken trifvas deremot förträffligt i den 



