225 



fiiktighetsgrad och jordmän, som strandsnären erbjuda. Der- 

 för kunna de formationer, hvilkas trädbeständ bildas af dessa 

 arter, lätt genomtränga hela detta samballe, isynnerbet da 

 alen och videt äro tuniisädda eller saknas. Ofta gä bland- 

 skogen ocb björkskogen ända ut tili vattenranden, och af 

 strandsnäret synas blott nägra strödda Mijrica -huskar samt 

 bär och der en liten grupp pä uddar och bland stenar. 



Vanligtvis är strandsnäret blott 1—2 meter bredt. Men 

 stundom gynnar terrängen uppkomsten af bredare snär, ända 

 tili 15 meter i tvärmätt. Detta sker dels pä sädana ständ- 

 orter, som äro flacka och läga, men dock ej vattendränkta, 

 och hvilkas jord bestär af ett stenigt fast lerslam eller grus, 

 dels pä sädana stälien, der sanka ängar sluta sig omedel- 

 bart tili stranden. Pä det förra slaget af lokaler uppkom- 

 mer snäret direkte iir den glesa strandkolonin; pä det se- 

 nare slaget lokaler utbreder det sig smäningom öfver ängen. 

 I bäda fallen alstrar det den för sig utraärkande torfmyllan, 

 livilken isynnerbet för Betula odorata är en ypperlig jord- 

 män. Snäret öfvergär derför pä sädana lokaler ganska snart 

 tili björkskog af det rena, länglifvade slag, som vi skildrat 

 pä sidan 194. Hari kunna vi se orsaken tili att snären ej 

 ens pä dessa lokaler nä större ytvidd. Förvandlingen in- 

 träder innan platsen blifvit helt och hället eröfrad. 



Strandsnären nä sin yppigaste iitveckling vid rinnande 

 vatten. Men, da yppighet icke öfverensstämmer med denna 

 formations karaktär, blifva de tillika tili sin sammansättning 

 afvikande frän de vanliga strandsnären, och vid steniga for- 

 sar, der Myrka och Salices träda tillbaka för Älnus gluti- 

 nosa och Bhamnus frangilla jemte Bubi fruticosi, Vihur- 

 num opulus, Solanum dulcamara och en underväxt af Ly- 

 thrum salicaria, Poa nemoralis, Polypodium x>liegopteris, 

 Cerastium vulgatum, Triodia decumbens, Viola palustris, 

 Oxalis acetosella och Agrostis vulgaris samt flere mindre 

 rikligt och mindre konstant uppträdande arter, kan man 

 knapt tala om strandsnär i egentlig mening. Vi stä bär 

 inför en ny formation, som i det allmänna spräkbruket bär 



15 



