215 



vackra sarat af fjävilsamlare sa liögt vävderade SmerititJms 

 Tremulae Esp., hvars beteende, att kort före raidnatt iufinna 

 sig tili lugua vikar af Ladogas strand och flyga i cirklar 

 tätt utmed vattenytau, ständigt doppande sig i densamma, 

 anfördes säsom särdeles karakteristiskt. Denna fjäril hade 

 observerats i Salmis och Impilaks socknar samt änuu ganska 

 talrikt vid Kirjavalaks, men var tili följd af sin skyggliet 

 svär att fänga. 



Herr V. Brotherus anmälte tvänne för vär ilora nya 

 raossor, hvilka lian funnit under sin senaste resa i Kuusamo, 

 neml. Bryum longisetimi Bland., förut känd frän norra Tysk- 

 land och nu funnen temligen talrik pä saudjord säväl i ng,r- 

 heten af Kuusamo kyrka, sora vid stranden af Kitkajärvi? 

 samt Tayloria splaclinoides Hook., förut känd frän fjälltrak- 

 ter pä Skandinaviska halföu, uu tagen inom skogsregioueu pä 

 Mäntyvaara, växande pä ruttnande vegetabilier. 



Herr Kihlman föredrog om nägra hittills föga uppmärk- 

 sammade hybrider af Salix i^hylicaefolia med andra arter af 

 gruppen Caprea. Den i trädgärdar och odlingar under namn 

 af 8. laurina auctt. temligen allraänt spridda S. caprea X 

 pihylicaefolia är i vildt tillständ ganska sällsynt och hittills ej 

 anmärkt i Finland; af denna hybrid, hade en gammal ^- 

 buske anträffats vid Lakomäki i Viitasaari socken, växande 

 spontant tillsammans med bäda stamarterna. Genom artifi- 

 ciell befruktniug af raedelst tyllhylsor isolerade $ hangen af 8. 

 caprea med pollen af 8. phylicaefoUa hade föredragaren erhäl- 

 lit frön, hvaraf uppdragits fiera kraftigt växande ständ. Denna 

 artificiella hybrid, hvaraf qvistar äfven förevisades, hade ännu 

 icke blomraat, raen visade i afseende pä de vegetativa organerna 

 knappt nägon olikhet med den odlade 8. laurina. Pä en 

 äng i närheten af Kaitans i Esbo hade föredragaren obser- 

 verat 2 stora $buskar af en Salixform, sora af honom an- 

 sägs vara en kombination af 8. aurita med 8. phylicaefoUa. 

 Den utmärkte sig genom glest häriga vinterknoppfjäll, under- 

 till blägrä, ofvan rugulösa och opaca, i början häriga, slutli- 

 gen nastan glatta blad, af hvilka de lägre ned pä ärsskotten 

 befiutliga vanligen voro kort och snedt spetsade, stora njur- 



