227 



Afresan frän Helsingfors skedde deii 7 juui. Färden 

 fortsattes sedau i siillskap raed herr F. v. AVright nied aug- 

 bät genom Jakobstad oeli Brahestad, i uärheten af hvilka 

 städer de första exkursioner företogos. Efter att derpä utau 

 afbrott hafva färdats uorrut ända tili Pintamo gästgifveri i 

 Pudasjärvi socken företogs en längre exkursion tili ett orakr. 

 o rail aflägset i ödeinarken beläget fjäll Iso-Syöte, hvilket 

 tillförene ej värit besökt af nägon botanist. Säväl i sko- 

 garne, som pä karren och fjällets topp visade raossvegetatio- 

 nen redan här en nordisk prägel, om hvilken äfven förekom- 

 steu af nägra fröväxter t. ex. Pingvicula villosa och Jiincus 

 trifidus antj^dde. - Inom Kuusamo socken uppehöll sig exkur- 

 renteu frän den 25 juni tili den 14 augusti och uudersökte 

 derunder atskilliga trakter säväl iuom socknens starkt kupe- 

 rade vestra, Östra och södra delar, som inom den i dess midt 

 belägna högslätten. Nastan alla här belägna fjäll. sasom Py- 

 hävaara, Rukatunturi, livaara, Mäntyvaara, Kiekkivaara, Ki- 

 vakkotunturi, Ukonvaara och Nuorunen, bestegos och uuder- 

 söktes i afseende pä mossvegetationen. Af dessa frarahölls 

 Kivakkotunturi, beläget inom Ryskä Karelen belt närä intill 

 Kuusamos gräns invid Oulanganjoki, säsom det i botaniskt 

 afseende intressantaste, afvikande redan tili utseendet frän de 

 andra genom sinä mänga taggiga toppar. Här anträffades 

 exempelvis flere högnordiska mossor: PoJdia cucullata, Di- 

 craniim fulvellum, Grimmia incurva, G. Donnii, G. micro- 

 carpa och synnerligen ymuig Andraea ohovatcu Dessutom 

 upptäcktes hä;- den för vär flora nya Webeva sessilis. Blaud 

 öfriga trakter, som i bryologiskt afseende voro intressanta, 

 framhölls särskildt dalen kring Merenoja, en biflod tili Ou- 

 langanjoki ej langt frän Kallunkijärvi sjö, hvilken dal fler- 

 städes begränsas af branta kalkväggar, hysande en synnerligt 

 rik mossvegetation, bland hvilken anträffades nastan alla i 

 Finland funua Astropliyllum arter, Soutlihya fennica m. fl. 

 Likasä intressant var den herrliga Paanajärvi dalen, hvilken 

 säväl genom den egendomliga kontrasten raellan dalens raot 

 Söder och mot norr sluttande sidors vegetation, som genom 



