170 



Att denna form stär närä V. mlrabilis, som ätVen vä- 

 xer i dess närmaste granskap, är säkert, da hela bloranin- 

 gen och blommornas utseende helt och hället öfvereusstäm- 

 mer med denna art. Emellertid afviker den i främsta rura- 

 met genora härigheten, som är mycket tätare än hos V. mi- 

 rabilis, om äfven de enskilda hären äro nägot kortare, hvar- 

 jemte bladen äro häriga pä bäda sidor. Bladen äro tydligt 

 fastare och mindre än hos nyssnämda art, deras form är ej 

 njurlik säsom hos denna, liksom äfven basfiikarne äro vida 

 mindre. (Dimensionerna hos blad af V. mirabilis, tagna den 

 9 Jimi, voro hos yngre: längd 34 — 41 mm., bredd 42 — 47 

 mm , hos äldre resp. 24,5 och 33,5 mm.) Äfven är blad- 

 spetsen vida mer riindad, hvarjemte blomskärmen torde va- 

 ra relativt större. Dessa afvikelser äro alltför stora att 

 kunna förklaras bero af det torrare läget, hvarjemte i när- 

 heten pä nastan lika tort ställe finnes V. mirabilis, som i 

 allo öfverensstämmer med den vanliga, iitom att den är nä- 

 got mindre tili växten V. silvatica, som äfven växer i när- 

 heten, och hvars blad stundom hafva likhet med den n li 

 beskrifna forraens, afviker bestämdt genom att bladskaften 

 'äro glatta (1. nastan glatta). Härighet och bladform hos 

 ifrägavarande form päminna deremot afgjordt om V. rupe- 

 stris Schmidt (= V. arenaria Äuctt. sccau/.), om än hären kan- 

 ske äro obetydligt längre. Härvid viii jag dock nämna, att 

 jag ej i närmaste grannskapet funnit nägra exemplar af den- 

 na art, ehuru ä andra sidanstäudorten helt närä vore lämp- 

 lig och arten mähända i sjelfva verket förekommer, om än 

 senare pä äret nägot svär att särskilja. Att formen är ste- 

 ril talar äfven för dess hybrida ursprung. 



Den af Schmalhausen (se ofvan) beskrifna hybriden af- 

 viker genom habituel likhet med V. rupestris eller säsom 

 S. kallar den V. a}'enaria,\\\ixxi\\\ kommer, att flertalet blom- 

 mor hos denna utgä frän stjelken, liksom kleistogama blom- 

 mor saknas; deremot tyckes härigheten hos denna form va- 

 ra nägot glesare och längre. Bethke (se ofvan) iippgifver 

 att hans form är identisk med Schmalhausens, dock före- 

 kommo talrika kleistogama blommor. 



