171 



S.ilix cinereii X phylicaefolia, 



Bland växter tagna af mig i Karkku socken i Sata- 

 kunta finnes bland annat en Salix-hrm ^), som ej tyckes 

 öfverensstämma med nagon hittills hos oss känd form af 

 detta slägte. En beskrifning af densamma, uppgjord pä 

 stället somraaren 1884, torde derför vara pä sin plats ^). 



Fnitex maximus feminens. Cortex griseus, subf useus, 

 in statu juvenili fusco-Jiavus. Folia lanceolata — late lan- 

 ceolata, margine crenulato; infra pallide vlridia-livida, 

 fere glabra; supra pilosiuscula, vlx nitida. Amenta prae- 

 cocia, ut credo, fere sessilia. Sqcamae nigrae, longe pilo- 

 sae, duplo vei panon ultra longiores qvam stipes capsulae. 

 Cap)SHlae ohlonge conicae, interdiim curvatae, sericeae. Stg- 

 II stigmatibus subaeqvantes, sed interdum dimidio breviores. 



Endast en enda stor buske med honhUngen har Vjlifvit iakttagen ; 

 den växer pä Mäkipää rustbälls egor i ofvannämnda socken vid nedra 

 kanten af en med mindie skog bevuxen kulle, stötande tili en kärr-jing, 

 som längre nedät öfvergär tili fnllkomligt kärr. Pä andra sidan den liär 

 teniligen smala ängen finnes en stor skog. Genom dessa olika ständovter 

 finnas de flesta Salices ganska närä, framför alit S. phylicae folia, som 

 finnes säväl pä ängen, i karret och vid skogskanten ; S. cinerea 

 i skogsbacken och pä karret, raen ej lika rikligt och pä nägot längre 

 afständ, ehuru i hvarje händelse ganska närä; S. caprea bäde i skogs- 

 backen och kanten af den egentliga skogen; S. aurifa i karret, men pä 

 nagot afständ. Utom dessa, som här äro af intresse, finnas de.^sutom i 

 närheten S. myrtilloides, Lapponum, myrtilloides X aurita och allra 

 närmast S. vagans. 



Sjelfva busken är omkring 4,1 raeteu hög och delad i en stor mängd 

 stammar, som växa ät olika häll, sä att dess omkrets, en meter öfver 

 niarken, är i det närmaste 23 m. och redan vid markan de mest aflägsna 

 staramarna äro närä 2 ra. frän medelpnnkten. De gröfsta stammarna — 

 omkr. 15 ung. lika tjocka, stä täti tillsammans vid buskens medelpunkt 

 jemte nugra mindre — äro öfver 11 centim. i omkrets nägot öfver mar- 

 ken. De grena sig jemförelsevis föga närmare marken, men rikligen nä- 

 got högre upp. Barken i allmänhet slät, gräaktig med nägon skiftniiig 



^) Jfr protokollen för Ien 1 Mars och den 4 Okt. 1884. 



^) Focke (se ofvan) upptager ej nägon hybrid emellan de om- 

 nämde arterna, hvaremot han p. 365 citerar Schmalhausen för hybriden 

 S. cimrea x phylicaefolia x viminalis (jfr Schmalhausens ofvan citera- 

 de uppsats p. 573). — Särskildt har jag ej i den Skandinaviska literaturen 

 fiinnit nägot omnämnande af denna form. 



