174 



mörkbrun ^). Äfven nyskotten tala för S. ci n e rea, da de alltid äro 

 tydligt, om änsvagt,häriga,äfvensomjemförelsevislänga. Idet- 

 ta afseende gjorde jag ( ^^vu) följ. iakttagelser. Hos ^S*. j^hylicae- 

 folia var den vanliga längden af nyskotten 8 ä 10 cm., dock 

 mycket varierande sä att 15 — 20 centim. ej voro sällsynta 

 och ett var ända tili 53 cm., alla fullkomligt glatta. Hos 

 äldre exemplar af S. cinerea var längden ungefär densam- 

 ma, snarare t. o. m. mindre, ehuru den hos yngre exemplar 

 är, säsom kändt, vida större, vanl. omkr. 30 cm., nnder 

 det 40 ä 50 ej äro synnerligen sällsynta. Hos S. a urita är 

 den vanl. längden 5 ä 6 cm. och de längsta jag uppmätte 

 (da rotskott ej togos i räkningen) 12 a 16 cm., för öfrigt 

 äro de svagt hariga, men tydligt bruna. Äfven päminna 

 nägra blad, säsom ofvan blifvit päpekadt, tydligt om S. ci- 

 nerea, om än flertalet liknar dem hos S. phylicaefolia. 



Sedän ofvanstäende beskrifning redan var uppgjord, 

 säg jag äfven i Karkku, men ä Kauniais egendom pä stran- 

 den af Pilkkalahti vik d. 20 Augusti minst 3 buskar, som 

 i afseende ä bladformen helt och hället liknade den nyss 

 beskrifna hybriden, om än härigheten var nägot starkare. 

 Här var dessutora härstamningen tydligare, ty S. cinerea 

 var den förherrskande arten pä stranden. S. ijhylicaefolia 

 fanns äfven, men för öfrigt säg jag i grannskapet ej nägon 

 annan art än S. j^eutandra. Pä nägot afständ växa dock 

 S. caprea och, om jag ej misstager mig, S. nigricans. — 

 Tilläggas mä, att utom de nämda buskarne finnes en, som 

 troligen tillhör S. cinerea, men dock nägot päminner om hy- 

 briden, och en annan, som äfven nägot liknar denna, men 

 har helt korta, ludna ärsskott och fiertalet af bladen pro- 

 portionsvis vida bredare (längd 35 — 48 mm., bredd 20 - 26 

 mm.) med oftast sned spets. Huruvida här föreligger S. 

 aurita X phijlicaefolia, torde dock vara omöjligt att afgöra 

 utan hangen. 



') Dessutom är S. aurita X phylicaefolia, utminstone sudan den 

 beskrifves af Scliriialhausen 1. c. 571, alldeles afvikande. 



