183 



sälunda kontinuerligt uppdrageu isepiptes äro helt chimä- 

 riska, och hvilka ega reell betydelse, mäste samtliga dess 

 delar förblifva mer eller mindre probleraatiska. I sin helhet 

 kan en dylik isepiptes visserligen underlätta öfversigten af 

 tidsmomenten för fogelartens fiyttning pä olika orter; men 

 den kan ej lemna nägon tillförlitlig gi-und för slutledning 

 angäende sjelfva vägsträckorna. 



Här säsom vid hvarje vetenskaplig forskning mäste 

 nemligen materialet, hvartill man vänder sig, valjas med 

 hänsyn tili frägan, som skall afgöras. Det fenologiska ma- 

 terialet (tidsuppgifterna) svarar direkt endast pä frägor om 

 tidsförloppet. Ofvanför blef redan antydt, att frägan härom 

 kan, med hopp om framgäng, upptagas tili pröfning först 

 da, när fiyttningsvägens sträckning blifvit för en fogelart iit- 

 redd; och för att lösa denna rent djurrjeografiska fräga mä- 

 ste vi vända oss tili iakttagelserna om fogelfaunans sam- 

 mansättning pä olika orter. det faunistiska materialet. 



Det lider intet tvifvel att genom lämplig behandling 

 af detta material ^) en viss utredning af fogelarternas flytt- 

 ningsvägar kan erhällas; betraffande sjelfva metoden härvid 

 mä hänvisas tili de nyss citerade afhandlingarna. För att 

 dock det faunistiska materialet skall vara användbart, mä- 

 ste det fylla vissa oeftergifliga vilkor: uppgifterna skola vara 

 pälitliga, tillräckligt detaljerade och talrika. Tyvärr kan 

 dock af egen erfarenhet intygas, att läugt ifrän alla fauni- 

 stiska arbeten motsvara dessa vilkor. 



Uti Stora och allmänt berömda arbeten uppgifves ofta, 

 att den eller den arten finnes sä eller sä ymnigt uti »norra 

 Europa», »norra Tyskland» eller dylikt, utan augifvande af 

 talrika enstaka fyndorter. För vär frägas utredning är det 

 dock af genomgripande vigt att fä veta, huruvida en art an- 



^) Man inser utan vidare, att det här gällei- kombination af or- 

 ter, der arten anträfFats under flyttning. Att sammanbinda de närmast 

 hvarandra liggande häckningsorterna^ för att kartografiskt konstruera 

 flyttningsvägar (Schier, Die Zugstr. d. Vogel in Böhmen, uti Blätter d. 

 Böhm. Vogelschutz-Verein in Prag, 1881—1882), röjer ett missförständ 

 af hela frägan och leinnar resultat derefter. 



