205 



terna, exempelvis de med smäväxt björk, dvergbjörk o. d. 

 bevuxna markerna vid skogsgränsen, fjällhedar o. d. 



Säsom exempel pä häckfoglar iippä dessa landstatio- 

 ner mä nämnas nägra ur den stora liopen. Snär- och 

 buskbeväxt mark föredrages af gärdsmygen, Anorthura, 

 busksqvättan, Saxic. rubetra, giäsängaren, Sylvia cinerea, 

 och törnskatan, Lanlus coUurio; deremot lifvas den smä- 

 växta löfskogen och lunderna genom förekomsten af näkter- 

 galen, Luscinia philomela, och trädgärdssängaren, Sijlvia 

 hortensis. I löf- och blandskog trifves bofiuken, Fringllla 

 coelehs; likasä vistas grönsiskan, /'V. spiVi«<s, rödvingetrasten, 

 Turdus iliacus, och en del mesar, Parus, äfvensom orren, 

 Tetrao tetrix, helst i blandskog. Tjädern, T. iirogallus^ lef- 

 ver mest i barrskog och här slär taltrasten, Turdus mu- 

 sicus, sinä slag. Uti ödsliga tallskogar träffas bergfinken 

 Fring. montifrigilla, och lafskrikan, Garrulus infaustus, 

 pä glesa sandiga tallmoar äter nattskärran, Caprimulgus. 

 Pilgrimsfalken, Falco peregrinus, älskar klippiga trakter, 

 lappugglan, Strix lapponica^ skogar i närheten af fjäll, och 

 pä dessas nakna yta lefver fjällripan, Lagopus alpina, be- 

 gärhgt efterspanad af fjällugglan, Strix mjctea, och den pä 

 khppafsatserna rufvande jagtfalken, Falco gyrfalco. — 



I görligaste korthet hafva nu de vigtigaste häcknings- 

 ständorterna blifvit uppräknade jemte exempel pä dertill 

 hörande fogelarter. Alla lokaler förekomma dock ej i en 

 och samma nejd, lika Htet som de förefintliga alltid upp- 

 träda i typisk form. Tvärtom äro de pä det mest mäng- 

 faldiga sätt grupperade inbördes och öfvergä likaledes i hvar- 

 andra, hvarjemte uti en del trakter särskilda väl karakteri- 

 serade underafdelningar af en ständort kiinna uppträda. 

 Erhäller äter uppä nägon ort ett enda slag. eller en grupp 

 af lokaler synnerligen dominerande iitsträckning, sä trycker 

 den pä hela trakten nägot af sin prägel, i det äfven de öf- 

 riga lokalerna häraf influeras pä annat sätt, än i trakter 

 der andra ständorter förherska. Sä t. ex. kunna i vidsträckta 

 kärrtrakter säväl skogar som odlade ställen röja inflytande 



