sta publicerande unge Grisebach '). Han gjorde de fy- 

 siognomiska växtformerna och deras grupperingar tili före- 

 mäl for direkt studium i naturen, likasom Humboldt, och 

 införde en bestämd terminologi, i det han benämde de fy- 

 siognomiska formerna ^vegetationsformer" och deras sam- 

 hällen ^vegetationsformationer.'^ Han frigjorde sig frän det 

 af Schouw representerade äskädningssättet, gjorde en be- 

 stämd skilnad mellan flora och vegetation, samt mellan 

 veffetationsformationerna och deras stationer. I sinä be- 

 skrifningar öfver trakters vegetation är det af de homogena 

 formationerna han i främsta rummet viii gifva en klar bild, 

 och söker utgaende fran deras bygnad sluta tili de yttre 

 förhällanden, af hvilka de bero. 



Blott nägra är efter Grisebachs tidigare arbeten och, 

 säsom det tyckes, oberoende af dem framlade H. v. Post 2) 

 i Botaniska notiser ett betraktelsesätt, som närä öfverens- 

 stämmer med hans. v, Posts uppsatser äro märkliga for 

 sin originalitet i uppfattning och framställningssätt, samt 

 den frimodighet, hvarmed de uppvisa det skefva och ande- 

 fattiija uti den da bruklisfa metoden for växtjjeoojrafiska 

 forskningars bedrifvande i norden. Tyvärr blefvo de oför- 

 städda af hans landsmän och ledde icke tili nägon förän- 

 dring, iitan hans gisslande anmärkningar äro ännu i dag 

 lika giltiga, om ock svenskarne pä botanikens öfriga om- 

 raden stä i jemnhöjd med de stora nationerna. 



•) Tyvärr har jag icke liaft tillgang tili alla denne författares ti- 

 digare skrifter, men att han 1842 var fuUkomligt hemroastadd uti Hum- 

 boldts växtfysiognomiska ideer och redan da hade utbildat dem vidare, 

 framgär af hans „Ueber den Vegetationscharakter von Hardanger in Ber- 

 gens Stift" uti Archiv fiir Naturgeschiclite, 10 ärg., I. 



2) Se Botaniska notiser 1842, p. 97, 1844, p- 113, och 1851, p. 

 110, samt en broskyr med titeln „Försök tili en systematisk uppställ- 

 ning af vextställena i mellersta Sverige, Stockholm 1862." 



