ning, som motsvarar v. Posts j,växtplatser,'' än i samma 

 vidsträkthet, som dennes ^^vegetationsgrupper'' '). 



Den svenske forskaren insäg äfven vegetationsformer- 

 nas betygelse, i det han vid arternas anförande under hvarje 

 vegetationslokal icke trodde sig böra följa nägot brukligt 

 System, iitan ^naturens egna anordning." Han ordnade den 

 alltsä pä följande sätt: ,J:mo auföres träd och buskar 

 samt s. k. smähuskar (furstarne, aristokraterna), 2:do ÖV- 

 ter eller flerariga växter med forvissnande blad och stjel- 

 kar, eller egentligen de högre växtarterna (patricierna)^ 

 samt 3:o gräsmattan eller de lägre växtarter (plebejerne), 

 som bekläda jorden emellan de högre utbildade, hvarför- 

 utan man dessutom kunde anföra ormhunkarne, mossorna, 

 lafoarne, svamparne o. s. v. (parias, slafvarne) '^). 



Lecoq egnar uti sitt vidlyftiga växtgeografiska verk 3) 

 nägra kapitel at växternas gruppering tili formationer. Han 

 auser den styras af tvenne principer, ^.sociabilite" och ^as- 

 sociation." Den förra principen sträfvar att pä en fläck 

 förena individer af samma art, medan den senare sträfvar 

 att sammanföra individer af olika arter. De äro i viss mon 

 motsatta hvarandra, dessa principer, ^^^ty ju mera växterna 

 äro sociala, desto mera utesluta de främmaude arter, som 

 s oka att närma sig och profitera af samma stationer" *). 

 De ur dessa principer härflytande formationerna kallar han 

 äfven j^associations," och han lemnar en intressant serie 



1) Se t. ex. formationer „nach der Höhe" och „nach der Feuchtig- 

 keit" uti hans Veget. v. Hardanger, p. 10. Senare (Veget. der Erde) 

 försvinner denna tvetydighet. 



2) Bot. not. 1851, p. 123. 



3) Etudes sur la geographie botanique de TEurope et en particu- 

 lier sur la vegetation du plateau central de la France, commencees 1854. 



*) Op. cit. voi. IV, p. 85. 



