4 



r. 



örtforinerna äro deremot teml. sparsamt representeiade. 

 Vi fiiiiffi här en af de formationcr, som Wainio benämner 

 jjuumikot" (prata graminosa) '), ooh vi kunua benänina 

 denna fornmtion Aira-formatioiieil (Aireta pura). 



De tre följandc figurerna företc en sammanliängaude 

 matta af Festucaformen med gauska rikligt inströdda 

 örter af fleie former, bland livilka dock knappast nägoii 

 ensam för sig är riklig. Den varierande ymnighetsgrad, 

 hvari de förekomma, inverkar obetydligt pä fysiognomin, 

 oni man inidantager fig. 55, der Thalictriion^ormen liöjer 

 sinä sirliga inflorescenser öfver spridda punkter af gräsmat- 

 tan. I de tvenne andra figurerna tränger sig Ceratodon 

 purpureus i skuggan mallan gräsen ocb örterna, i fig. 57 

 t. o. m. fläckvis ganska rikligt. För öfrigt äro Solidago- 

 och Geraninmiorxnerxi^ i alla tre figurerna atminstone lika 

 rikligt tillstädes, som alla de öfriga örtformerna tillsam- 

 mantagna, och hvardera i ungefär samma mängd. Denna 

 Festiica-formatioii (Festuceta pura) motsvarar Wainios -) 

 j^knivat ahot" (campi graminosi). 



De figurer, i livilka hufvudbeständsdelen af grässkik- 

 tet är Cyperaceer, äro fig. 58 — 60. Bland dem skiljer sig 

 den första i hög grad frän de bäda senare. Underlaget 

 täckes här af Juncellaformen, mellan hvars tätt stäende, 

 nastan klotformiga och fasta tufvor smä krypande (fleräriga) 

 örter med smala blad (Stellariaformen) i ymnighet och 

 Juncusformens enkla bladlösa strän och trinda strälika 

 rotblad i riklig mängd trängas. Ocksa nägra andra ört- 

 former (AJe7iya?ithesf onnen, Caltha, Naumburgia) förekom- 

 ma, men tunnsädt. Denna formation mä benämnas StaiT- och 

 Ört-formatioiieu (J un c e II et a h e rh id a). 



•) Op. cit. p. 48. 

 2) Op. cit. p. 39. 



