50 



Jvncusiormen herskar, leinuar (Ien iiiiii för en temllgen 

 riklig inblanduing af diverse lagväxta ängsörter samt spridda 

 representanter för Stellainaformen ocli strödda Equiseta. 

 Vi kunna säledes här särskilja tvä formationer, den re- 

 dan förut omnämda TnfstaiT-formatioiieii (Juncelleta pu- 

 ra), livilken i detta fall alls icke gör skäl för nani- 

 net ^Cariceta littorumP^ samt Ört- och säf-formatioiieii (Jun- 

 ceta herbida) med ett täcke af Juncusformen och 

 temligen riklig iublandning af lag a ängsörter. 



I figur 70 igenkännas tvenne förut beskrifna forma- 

 tioner, Chordorrhizeta amblystegiosa ocli Chordor- 

 rhizeta pura. Öfver hela den antecknade arealen bildas 

 nämligen andra skiktet af ett starrtäcke af Chordorrhisa- 

 fornien med mycket sparsam inblanduing af örter. Bot- 

 tenskiktet äter bestär af mossor, nastan uteslutande af 

 Amblystegiumiormen, hvilka än äro mycket tunnsädda, sä 

 att underlaget syues mellan starrsträeu, äu alldeles täc- 

 kande pä stora sammanhängande fläckar. 



Figur 71 framställer en mera blandad vegetation ooh 

 är gauska svär att rätt uttyda, Man finner der ätminstone 

 tre skilda formationer. För det första förekommer der fläck- 

 vis ett täcke af Polytrichumfornien, beledsagadt af tufvor 

 af Juncellaiormen (^Juncelleta polytrichosa). De öf- 

 riga fläckarne äro dcls bildade af Juncusiovmen med 

 inblaudning af läga ängsörter, alltsä Junceta herbida, 

 dels af Airaionncu, Geranntmformen och de läga ängsör- 

 terna med inblanduing af Festucafonnen och Solidagoiov- 

 men, säledes Air et a geraniosa. Meu dessutom fin- 

 nes här ännu en formation, sammansatt af Polytrichum- 

 formeu som bottenskikt och deröfver ett beständ af Ca- 

 lamagrosfis stricta. Huruvida Ju7icus f oi meii i nägon be- 

 tydligare mängd ingär i denna formation, framgär ej af 



