70 



Meu mossbestanden, isynnerliet de nt Sjjhaffnvmiormen, kuuna 

 genoin siu förniäga att qvarhälla fuktighet fuugera säsom 

 substrat, tilläta frön att gro och plautor att spira upp. 

 Derför ser mau säilän rena mossbestäud eller formationer 

 uteslutaude bildade af mossor. Endast säsom tidijjare ut- 

 vecklingsstadier af vissa formationer samt pä bergbällar, 

 sä länge deras mosstäcke är för grundt att kuuna gifva 

 fäste at högre växter, ser mau ett sädant täcke uppträda 

 isoleradt. 



Meu i en del af de ettskiktijja formationerna är be- 

 standet glest, eller liöjer sig dess hufvudmassa betydligt 

 öfver substratet, sä att underlaget öfverallt ligger bart mel- 

 lau individerna, och det oaktadt innästla sig ej andra for- 

 mer. Orsaken härtill är stuudom meuniskans ingripande, 

 nämligen nti de formationer, hvilka kunde kallas kulturfor- 

 mationerna, och af hvilka vi sett representanter uti Hor- 

 deta, Secaleta och Ruderalia. Genom jordpartiklarnas är- 

 liga rubbninor nr sitt läije hindras der ett sammanhänGrande 

 växtskikt att uppstä, Lemnade at sig sjelfva skulle dessa for- 

 mationer otvifvelaktigt gä under och ersättas af naturliga, 

 hvilket mau kan konstatera beträffande den sistnämda af dem. 



I andra fall mäste de glesa ettskiktiga formationernas 

 varaktighet tillskrifvas nägon annan yttre omständighet, 



Under denna rubrik falla följande formationer: 



Saltceta pu7'a, Grandicariceta pura, Chordor- 

 rhizeta pura, Geranieta graminifera och Equiseteta 

 g eraniosa. 



Da underlaget här ligger öppet, kunna frön och spo- 

 rer med lätthet nä detsamma, meu det oaktadt sakuas här 

 bäde bottenskikt och öfverskuggande skikt. 



Vi mäste granska de förhällanden, under hvilka de 

 uppräknade formationerna existera. 



