100 - 



razei, ce interferează în anumite puncte fixate de reţeaua milimetrică 

 în lumină albă şi nicoli încrucişaţi. Dintr'un astfel de tablou putem 

 citi ori când locul inelului întâi, al doilea, etc. Vom putea spune 

 deci, ce valoare are lungimea de undă a razei, ce interferează într'un 

 anumit punct al figurilor de interferenţă. De ex. din planşa I-a ve- 

 dem că coloarea roşie de al doilea ordin este la distanţa de 34 mm. 

 dela centrul figurilor de interferenţă, aşa încât diametrul inelului roşu 

 de ordinul al doilea va fi 68 mm. Diferinţa de fază a razei ce inter- 

 ferează, este 1128 [ii-i. Inelele întâiului ordin de colori se terminala 

 distanţa, în care diferinţa de fază este 575 îmi, iar scara micrometrică 

 va arăta în acest loc distanţa de 2475 mm la un birefractometru a 

 cărui C ir8. 



Ori ce schimbări de deplasare a acestor inele s'ar produce în 

 câmpul microscopului, ele pot fi măsurate imediat, aşa că dacă pre- 

 supunem, că inelul al doilea, care în tablou se găseşte la distanţa 

 de 36 mm., este deplasat la distanţa de 25 mm., noi vom deduce, că 

 diferinţa de fază a razelor ce interferează, a scăzut de la 1128 la 

 575 [tu şi deci că fenomenul, care a produs schimbarea, are o va- 

 loare de 653 mi diferinţa de fază. 



Dacă punem un corp anisotrop pe masa microscopului, raza 

 polarizată, ce trece prin el, se va descompune în o rază ordinară, 

 care urmează legile refracţiunei simple şi o rază extraordinară, care 

 face abatere dela aceste legi. Dacă raza ordinară trece prin axul 

 optic al microscopului, raza extraordinară, ale cărei vibraţiuni sunt 

 îii secţiunea optică principală, se va abate dealungul acestei secţiuni, 

 şi va formă un unghiu oarecare cu raza ordinară. Dacă aceste două 

 raze interferează, diferinţa de fază între ele se va manifesta în sec- 

 ţiunea optică principală. Astfel raza de lumină, ce părăseşte corpul 

 anisotrop, iese cu o diferinţa de fază în direcţiunea secţiunei optice 

 principale. 



Raza aceasta, ajungând la placa uniaxă a birefractometrului, 

 va distruge echilibrul inelelor de interferenţă ale acesteia, iar dife- 

 rinţa de fază se va manifestă printr'o dislocare în afară a sectoarelor 

 de inele, cari se găsesc .n direcţiunea axului mare al elipsoidului 

 optic al cristalului ce examinăm. Centrul întunecat al figurilor de 

 interferenţă, din cauză că echilibrul de mai înainte a fost turburat 

 este şi el deplasat în direcţia axului mare al elipsoidului, însă el se 

 va desface în două puncte, cari treptat devin două sectoare negre, . 

 deplasate la egală depărtare dela centru figurilor de interferenţă. 

 Dacă punctele întunecate, transformate în sectoare negre, vor fi dis- 

 tanţate până în locul inelului întâi, deci la distanţa de 25 mm., drie-. 



