- 102 - 



ocupat de inelul prim. Astfel întâiul inel este format din doua sec- 

 toare colorate, în direcţia elasticităjii minime a secţiune!, ce dorim 

 să cunoaştem şi din două sectoare de inele întunecate (negre) în 

 direcţia elasticităţii maxime. In timp ce punctele negre au trecut în 

 locul unei anumite colori (de ex. violet ord. I), sectoarele colorate 

 ale inelului din direcţia elasticităţii minime se apropie către centru 

 şi când sectoarele negre sunt exact în locul violetului primului inel, 

 sectoarele colorate ajung în centru, trecând cu coloarea galbena în 

 direcţia sectoarelor negre, rămânând coloarea albastră în direcţia 

 sectoarelor de elasticitate minima. In acest caz inelul întâi este for- 

 mat din două sectoare opuse, negre, cari au venit în acest loc din 

 centrul îiourei şi două sectoare colorate, cari au venit în acest loc 

 din inelul al doilea. Sectorul colorat al inelului întâi din direcţia 

 elasticităţii maxime s'a deplasat în aceeaşi direcţie, ajungând în lo- 

 cul inelului al doilea. Astfel, sectorul colorat din direcţia elasticităţii 

 minime a primului inel, ajunge în dreptul sectorului elasticităţii mi- 

 nime al inelului al treilea şi aşa mai departe. 



Putem urmări acest fenomen de deplasare cu ajutorul unei pene 

 de cuarţ sau ghips, şi acest fenomen ne va apare continuu şi clar. 



Pe când punctele negre s'au deplasat din centru până în locul 

 inelului întâi, în liniile de extincţiune ale nicolilor, ni se presintă 

 ochilor noştri toate colorile de interferenţă ale lui Newton de ordi- 

 nul I, provocate de pana de cuarţ sau ghips. Dacă împingem şi 

 mai mult pana de cuarţ, sectoarele negre ale inelului întâi, se de- 

 plasează şi mai departe şi ajung treptat în locul inelelor de al doi- 

 lea, al treilea etc, iar în locul crucei de extincţiune, a nicolilor, apare 

 totdeuna coloarea de interferenţă a inelului, în locul căruia sunt sec- 

 toarele întunecate. (Vezi tabloul IV). 



Când sectoarele întunecate sunt în locul inelului al doilea (al 

 treilea, etc.) inelul întâi (al doilea etc.) vor avea îu direcţia elastici- 

 tăţii maxime sectoare colorate, dar ordinen, în care sunt aşezate co- 

 lorile de interferenţă, este inversă: galbinul şi roşul sunt întoarse 

 către sectoarele negre, iar albastrul şi violetul către centrul figurilor 

 de interferenţă. Din ordinea aceasta inversă a colorilor vom putea 

 cunoaşte locul inelului întunecat atunci, când coloarea secţiunei ce 

 examinăm spălăceşte colorile de interferenţă ale inelelor. 



Dacă avem un birefractometru, la care distanţa violetului I. ord. 

 al inelelor de interferenţă este la distanţa de 24.75 mm. (Sn: / = 24,75) 

 şi dacă însemnăm cu Sg distanţa sectoarelor întunecate, cu S5 Se şi 

 Sd distanţa în milimetri a inelelor 1, 2, 3 din direcţiunea elasticităţii 

 maxime şi cu S,^ S^ , S, distanţa inelelor din direcţiunea elasticităţii 



