— 143 - 



a) O specie a pădurilor de fag şi molid, subalpine ori montane 

 superioare, mai subţire la tulpină, cu frunze mai înguste, lanceolat- 

 elongate, prelungit acuminate, cu inflorescenţă mai scurtă, caliciul 

 glabru ori cu două rânduri de trihomi, înflorind vara, cu flori sub 

 20 mm. lungime. 



b) O specie foarte asemănătoare cu M. nemorosum s. str. 

 [ = genuinum Cel,, ^ subsp. nemoroswm (L.) Ronniger] tipic, o plantă 

 robustă, cu frunze late, groase, inflorescenţa elongată, bractee splen- 

 did colorate în albastru; planta regiunilor inferioare, a margenilor 

 de păduri mixte dacice şi în special planta tăeturilor de păduri, ce 

 înfloreşte până în toamnă. Ici -colo se găsesc şi exemplare (o rassâ?) 

 praticole şi estivale, cu cotiledoanele prezente încă pe timpul înflo- 

 ririi, având de altfel un port identic cu forma precedentă. 



O variaţie întâmplătoare, găsită sporadic, prezintă bractee pa- 

 lide verzui, faţă de bracteele albastre ale marei majorităţi de indi- 

 vizi din această specie. 



Nomenclatura. — Cum va trebui să numim aceste plante diferite, 

 bine deosebite nu numai morîologiceşte. ci şi prin staţiunea lor se- 

 parată zonaliceşte şi regionaliceşte ? 



Pentru, planta caracterizată pe scurt sub a) nu este greu de 

 găsit numele legitim. Este M. BiharienseA. Kern [inSched. ad FI. 

 Austr. Hung., II., p. 113 (1882)], cu diagnoza aproape copiată după 

 aceea făcută mai întâi la 1863 în Ost Bot. Zs., pentru aceeaşi plantă din 

 Biharia, numită atunci M. subalpinum (non Juratzka). Va trebui deci 

 să', excludem dintre sinonime M. Bihariense sens. lat. dar şi str. al 

 lui K. Ro^^NICIER (1, c), care alterează diagnoza şi descripţia lămurită 

 originală a lui A. Kerner. Deasemenea greşeşte Simonkai, cuprinzând 

 în a sa Enum., p. 428, toate plantele de talia M. nemorosum sub acest 

 nou nume, imitat de toţi botaniştii şi floriştii ardeleni şi români, care 

 stau sub vraja autorităţii mari a lui Simonkai (Porcius, Wolff, 

 Richter, Gyorffy, Prodan, Barth etc.) Tabloul şi descripţia din 

 RoMER (1, c.) încă nu este a Melampi^rului de Biharia. 



Am văzut Melampţ^rum Bihariense A. Kern tipic din următoarele 



locuri('): 



Biharia: Măgura Seacă la Petroasa (Kerner, H. M.); Baia de 



aramă- Rezbânya (]. Wagner, H. B.); Abrud (Simonkai, FI. exs. A. 



Hung. Nr. 625, H. Mus.); Roşia (Bănyai, H. U.); Trăscău: Szekelyko 



(Richter, H. U.); în valea Pociovalişte la Runc (Borza, H. B.); Mun- 



ci) H. M. = Herbarul Muzeului Ardelean ; H. U. =^ Herb. Universităţii din 

 Cluj; H. Acad. == Herb. Academiei de agricultură, Cluj; H. Pr. - Herb. profeso- 

 rului Prodan; H. B. - Herb. proî. Borza. 



