J44 - 



tele Belioarii- Scăriţa (Borza, H. B. şi FI. Romaniae exs. No. 81); 

 Sâlciua, la «Ponor» (Borza, H. B.); Mehadia-Domugled (Kanitz, H. 

 Mus.) întreaga pi. puberuiă; Tuşnad (Zsâk şi Richter, H. M., H. U.); 

 Homorod-Olâhîalu (Barth; H. B.) Rodna (Walz, H. U., Porcius H. U.). 



Planta caracterizată sub b) nu poate îi numită M. nemorosum 

 s. str., fiindcă se deosebeşte de aceea prin caliciul nehirsut, nu- 

 mai pe nervuri cu trihomi lungi, articulaţi, albi, având şi 

 bracteele glabre tnu albpăroase la bază, cel mult pe petiol puţin 

 hirsute». Prin aceleaşi caractere se deosebeşte şi de celelalte specii 

 si forme înrudite cu M. nemorosum sensu str.: M. silesiacam Ron- 

 NIGER, M. moravicum H. Braun. Numele de M. nemorosum L. b, 

 montanum Porc. in Enum. PI. distr. Naszod., p. 44 (1878) şi în Flora 

 Phanerog. din îostulu distr. alu Naseudului p. 75. fl881) ar filmai 

 potrivh pentru planta noastră, după diagnoza originală: «Calicele, cu 

 escepţiunea nervilor şi a denţilor, ce sunt scurtu şi aspru perosi, de 

 totu glabru. Foile tulpinale 8—18 mm. late. Această formă diferă de M. 

 subalpimim KvM-^.^yi n\xmdi\ prin foile şi bracteele late. Dar 

 numele montanum nu poate fi Întrebuinţat, fiind deja folosit de 

 ]OHNSO.^ la 1829; de ahă parte însuşi Porcius şi-a abandonat după 

 apariţia cărţii lui Simonkai părerea primă, identificând în Diagn. PI., 

 p. 218 11893) planta sa cu Bihariense, schimbând 'diagnoza 

 acesteia, ca să se potrivească şi la planta dela Năsăud- 

 Rodna. 



Rămâne deci constatat, că planta regiunii inferioare din Tran- 

 silvania (şi de sigur şi a versantului sudic al Carpaţilor) nu are încă 

 nume. Am numit-o (') deci pe drept /VI. nemorosum L (s. 1.) subsp. 

 Al. romanicum, dându-i aci următoarea diagnoză şi descripţie, am- 

 plificată : 



M. nemcrosum L., subsp. romanicum Borza. 



Planta habitu M. nemorosi s. str., valde ramosa, ramis arcuatis, 

 erectis. Folia caulinaria inferiora ovato-Ianceolata, superiora latiora, 

 hinc-inde cordata, ad 15—30 mm. lata et duplo longiora, sensim in 

 bracteas transiens, basi cordata, 2-dentatosubhastata, elongata. Brac- 

 teae superiores in mflorescentia 15— -30 cm. longa azuree coloratae, 

 ex basi cordata vel truncata deltoideae, utrinque longe aristato-den- 

 tatae, glabrae vel in petioio et nonmillis nervis parce pilis albis, 

 articulatis obsitae. 



Calix quinqueslriatus, in angulis hirtus vel pilosus, pilis pluri- 

 cellularibus ad 2,2 mm longis, alioquin glaber (recte: obsolete et 



(») în Buletinul de informaţii ai Grad. bot. şi /Vluz. bot. dela Univ. din 

 Cluj, I. (1921), p. 19. 



