BULETINUL SOGIETAŢLI DE SGUNŢK 



convins că omeniî de sciinţă vor realisa-o, după cnm atî făcut cu 

 atâtea cestiunî marY pe cart sunt stăpânt. 



«Perderea timpurie a lui Salig-ny, marele g^ol ce lasă el în micul 

 cerc al chimiştilor românY, ne îndreptăţesce a deplânge mult pleca- 

 rea sa precipitată. 



«El era tocmaY în vârsta când se pot coordona observaţiunile 

 uneî vieţî de muncă ; el era la pragul completărîT vrednice! sale ac- 

 tivităţT. La noî mat mult ca ort unde, perderile, şi cu deosebire ca 

 cea de acum, sunt de tot durer6se. 



« Nu avem o pletoră de omenî de sciinţă, ca să nu ne coste forte 

 mult, când din rândurile lor mortea în mod intempestiv îşî iea vic- 

 timele. Nu avem prea mulţî omenî desăvârşit!, cu caracter, inbitort 

 at sciinţelor şi aî liniştite! atmosfere sciinţifice, spre a nu ţinea semă, 

 când rândurile lor se reduc. 



«Nu avem mulţî muncitorî convinşî şi pasionaţî, pentru a nu de- 

 plânge orî-ce perdere timpurie. Saligny era nu numaî printre frun- 

 taşiî noştri, dar pentru mine şi nnmeroşî colegî, să-mî fie permis 

 a o spune din noQ şi cu acesta tristă ocasiune, el era primul chimist 

 român. 



«Totul în persona sa indica pe omul de omenie, învăţatul pro- 

 fund şi modest, observatorul şi cercetătorul corect şi consciinţios. 

 Cu el alăturea în orî-ce expertisă sati cercetare, eraî sigur a nu 

 face greş^la şi a învăţa tot-deauna ceva bun. 



«Căcî avea el: 



«Erudiţiune adâncă, inteligenţă alesă, cultură variată, cugetare 

 senină. Era el om corect şi muncitor, incapabil de intrigă şi duşmă- 

 nie; fire liniştită şi blajină, om cu sentimente alese, el era dat cu 

 sufletul cercetărilor sale consciinţiose şi amănunţite. El a făcut şcolă, 

 lăsând elevî cu o cultură seriosă, oţeliţî şi încercaţî la muncă. 



«El era cine-va. Muncise enorm, în tăcere, şi lasă după el, din 

 punctul de vedere al ţgriî nostre. un tesaur de cercetărî. 



« Laboratoriul luî a fost primul laboratoriQ chimic, în sensul mo- 

 dern, în ţeră. In el a făcut peste 20.000 de determinărî variate; în 

 el a făcut analisele cărbunilor, varurilor şi apelor minerale din ţeră. 

 De la Abrahamfi şi Stenner până la Saligny, nimenî la noî, nicî în 

 urmă, afară de d. Poni, nu a analisat maî amănunţit şi maî multe 

 isvore mineralisate în ţeră. 



