IJULlillNUL SOCIETĂŢII Uli SCllNŢE 



« Cu el alăturea şi cu alţY tinerY colegî, sub auspiciile iubiţilor bă- 

 trânî: Marin, Cobălcescu şi Bacaloglu, şi alăturea cu D. Poni, am 

 pus basele în 1890 Societăţi! nostre de Sciinţe, al căruia preşedinte 

 a fost. 



«El e omul, cu care nu am avut absolut decât momente alese şi 

 ca cuofatare şi ca sciinţă şi ca relaţiune colegială şi amicală. Natură 

 fericită şi bine-ciivîntată!. . Acesta impresiune sunt sigur o lăsa la 

 toţY în jurul s6u, şi iată de ce el este adânc regretat. 



(( Perderea luî, atât de prematură, e o perdere pentru sentimen- 

 tele nostre amicale, e o perdere simţitore pentru sciinţa română, e 

 o perdere mare pentru direcţiunea în care lucra şi în care cu greu 

 va fi înlocuit. 



«Iată de ce Academia Română, care 'î-a deschis larg intrarea la 

 prima vacanţă de care a dispus ; iată de ce Societatea română de 

 Sciinţe, al căreî membru fondator a fost şi pe care a iubit-o şi aju- 

 tat-o ; iată de ce cercul mic al colegilor sgî chimiştî, în fruntea că- 

 rora era, deplâng, prin mine, pe omul care a iubit sciinţa maY pre- 

 sus de tote : ca sciinţă şi adevăr ; pe specialistul care a lucrat cu 

 pricepere şi pasiune; pe colegul care *şY-a cinstit specialitatea; pe 

 omul care a fost util ţ&rh; pe camaradul şi amicul exemplar. 



«Cursul s^Q de la Şcola de podurî şi şosele era un curs aşezat 

 şi metodic, plin ds bune înveţăminte : cercetările sale sunt tote utile 

 ţgriî, ca avuţie naţională, ca organisaţiune şi control. Din primul 

 moment el a fost respectat şi indispensabil. 



«Monetăria Statuluî a funcţionat cu pricepere şi cinste, graţie 

 luY Saligny. Când Riche fu chemat în 1879, pentru a supraveghia 

 începutul eî, telegrafia de la Viena, pentru a întreba dacă avem la 

 BucurescT reactivi şi epruvete... ; odată sosit în ţeră, care nu fu sur- 

 prinderea sa, când cunoscend pe Saligny, găsi în el un coleg tînăr, 

 dar serios, cu pricepere şi cu sciinţă. El care, nn moment, crecju că 

 vine în extremul Orient, graţie lucrăriî pregătite de Saligny, vg^u 

 imediat că Monetăria ţ^rit nostre se afla în mânî sigure, că şi la 

 Bucurescî eraQ chimiştT. 



«Ţin de asemenea să fac cunoscut că numaî din causa şubredeî 

 sale sănătăţî, acum în urmă, când Facultatea de sciinţe caută a in- 

 tra în ultima eî faşă, a complectăriî învgţămîntuluî s&U teoretic prin 

 cel aplicat, atât de util şi indispensabil, Saligny, la care de la înce- 



