BULETINUL SOGIEfAŢll UE SCUNŢE 



metil-diamino-triazină (cu o soluţie de brom). D-sa arată metodele 

 şi reacţiunile întrebuinţate pentru a stabili ca sarea obţinută e în 

 adevgr un hipobromit ; proprietatea eî forte curiosă de a se disolva 

 în apă caldă fără descompunere şi de a cristalisa prin răcirea 

 bruscă a soluţieî şi că şi alte base triazinice ca metylanimooxitria- 

 zina, diamino oxitriazina şi triaminotriazina daQ în aceleaşi condiţiY 

 produşY analogY. Acesta lucrare va fi continuată întrebuinţându-se 

 şi alte base azotate, pentru a vedea dacă se pote stabili o rela- 

 ţie între formaţia acestor hipobromit şi constituţia baselor res- 

 pective. 



In legătură cu studiul acesta asupra metildiaminotriazineî ex- 

 pune în câte-va cuvinte o reacţiune colorată f6rte caracteristică 

 pentru acesta basă cu soluţiune de Iod, arată condiţiile în care se 

 face acesta reacţiune şi extrema eî sensibilitate. 



D-nul Dr. C. Istrati, relevă importanţa lucrăreî comunicate de 

 D-nul OsTROGOViCH şi propune ca aceste cercetări să se facă şi cu 

 alte base azotate în care azotul să f\e în stărT funcţionale diferite. 



D-nul prof. Mrazek, face o comunicare asupra verstei Brecieî de 

 Brezoiu, care a fost considerată în 1897 de L)-sa şi D. Murgocî 

 ca fiind mal veche de cât jurasicul. Cercetări făcute anul acesta în 

 Valea-Oltuluî şi a Argeşului, arată că Brecia e puţin desvoltată şi se 

 găsesce sub senonianul basinulul de Brezoi— Tisesti sub conglome- 

 ratele flişului de la Cozia şi din Valea- xArgeşuluI. Aici găsim aceleaşi 

 Blockklippe calcare pe care le descrie Redlich la Brezoi şi de şi 

 nu s'aQ găsit fosile e probabil că faciesul flişului cu blockklippe să 

 fie sinchron cu cel din basinul Brezoiulul. Brecia e aşezată direct 

 pe Gneisul de Cozia, din a cărui elemente de alt-fel se compune. 

 Cum gneisul de Cozia e une ori dinamometamorfosat el pote ii uşor 

 confundat cu brecia. 



Vârsta Breciei e deci mal veche de cât senonianul la care ea 

 trece, dupe totă aparenţa, în mod insensibl. Legătura sa intimă cu 

 flişul indică, că presintă în regiunea Valea-Oltulul-Argeş basa fli- 

 şului şi deci nu e exclus, ca acesta Breccie, care se compune exclu- 

 siv din elementele patului ei să aparţie chiar cenomanianului. Pen- 

 tru a stabili exact vârsta ar trebui urmărită spre Est de Argeş până 

 în regiunile văi lalomiţel unde flişul a fost studiat de D. Porovicî- 

 Haţeg. In orî-ce cas breccia de Brezoi nu pote h considerată ca 



