50 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Aceste ciffre iad o semnificaţie remarcabilă dacă sunt comparate 

 cu ponderile moleculare ale sărurilor respective. 



Intr'adevgr, dacă divisăm ponderea moleculară a chlorurulut de 

 baryum (208) prin dosa limită a acest eî sărt, pentru un litru, (185), 

 obţinem catul: 1.12. 



Făcând acelaş calcul, pentru cele-alte sărurY, găsim numere 

 puţin differite de i.io^). 



Ca(Az03)2==— ±z:=I,I7 



139 



Resuhatele pot fi exprimate şi intr'alt mod : 



Dosele limite ale sărurilor metallelor alcalino-terrose, (pentru un litru de apă) re- 

 presintă, approximativ, ponderele lor moleculare. Intr'adev^r, daca multiplicăm pon- 

 derele moleculare ale acestor diferite săruri prin coefficientul i sau, mai exact, prin 

 coeficientul 0.875, obţinem produse care se apropie de dosele limite experimentale. 



Gonclusiunî 



Din cele ce preced decurg conclusiele următore : 

 Dosele limite ale sărurilor metallelor alcalino-terrose^ pe 

 care le am studiat, adică dosele minimae ale acestor sărurî care? 

 puse în contact cu drojdia de bere, — în condiţiile experienţelor 

 n6stre, — produc un acelaşî effect (împedică formarea aciduluî car- 

 bonic) sunt^ approximativ^ egale cu ponderile moleculare ale 

 acestor săruri divisate prin i.io (sau, multiplicate cu 0.875). 

 ; Cu alte cuvinte, dosele limite sunt proporţionale cu ponderile 

 moleculare. 



') Dosa limita a chlorurulut de calciu/n obţinută în un mare numer de experienţe a fost, 

 une-orî : 0,95, iar alte-orî : 0,50. Acest curios phenomen este cu atât maî interessant cu cât 

 0,5 este, approximativ, yMOT^^a^f din 0,95, iar catul 2,22 ce obţinem divisând ponderea mole- 

 culară prin acesta dosă limită este, approximativ, dublul luî 1,10. 



