180 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Opincile dupe ce ati fost rase de pgr, se introduc în acesta pre- 

 paraţii! ne unde staQ o cji şi o nopte (24 ore), când prind o culore 

 roşie deschisă ; dupe acesta se scot opincile, se pun la sventat şi 

 apoY se pot întrebuinţa ca încălţăminte. 



b) Tăbăcela negră. — De la aninul negru (Alnus-Glutinosa) se 

 iea ca un kgr. şi jumătate de coje sati scorţă, care dupe ce se rupe 

 în bucăţî ca de dou6 degete, se aşeză într'o copăiţă saQ într'o piuă 

 făcută într'adins pentru preparatul tăbăceleY sati argăseleY. vSe fierbe 

 ca douî litri de apă (H^O) şi se tornă peste scorţă. Lichidul se co- 

 loreză în roşu-închis şi se întrebuinţdză la argăsitul (tăbăcitul) opin- 

 cilor (ca maî sus) şi la văpsitul tronurilor, un fel de lă^Y, lucrate 

 din scândurY de fag. 



c) Negru pentru fire. — Pentru a prepara din scorţă de anin 

 negru ( Alnus-glutinosa), negru pentru fire, se urmeză ast-fel : 



Se ia ca 3 kgr. scorţă de anin negru şi se pune la fiert într'un 

 cazan saQ căldare cu apă curată de rîu saQ de pl6ie. Se lasă la fiert 

 2 — 3 cesurî până ce apa se roşesce bine. 



Dupe ce lichidul a dobândit colorea roşie, se scot bucăţile de 

 scorţă de anin, iar în lichid se adaogă o litră (Y^ kgfr.) de caraboi 

 qlis şi calaican sau sulfat feros (S0^Fe+7H^0), care se obţine di- 

 solvând fierul în acid sulfuric şi evaporând disoluţia, sati încăl(;lind^ 

 în contact cu aerul, piritele de fer (sulfura ferică) şi reluând cu apa. 

 Este un corp de colore verde (Chimia Buţureanu). 



Dupe ce calaicanul s*a topit (disolvat), se maî adaugă 25 — 30 

 gr. piatră acră saQ Alaunul potasic, numit şi alaun ordinar 

 (SOJ 4AI2K2-I-24H2O), care se prepară tratând sulfatul de alu- 

 miniu sau sulfatul bazic de aluminiu şi potasiu (Aluniţa), ce se gă- 

 sesce lângă Roma (la Tolfa), şi în Ungaria, cu sulfatul de potasiu 

 (Dr. C. I. Istrati. Chimia p. 201). 



Dupe ce piatra acră s'a disolvat, se introduc firele ce voim a co- 

 lora şi se pun la fiert de la 2 — 3 c^surî. 



Din când în când firele sunt ridicate din cazanul sad căldarea în 

 care fierb, spre a veni în contact cu aerul, iar în urmă se introduc 

 din noQ în lichidul colorat. 



Dupe ce firele s'aQ colorat se scot şi se duc la rîu de se clătesc 

 şi apoî se pun la svântat. 



Acesta colore este întrebuinţată de ţărancele române, la văpsi- 



